Алексанян Олена Ашотівна
Олена Алексанян | |
---|---|
Народилася | 18 грудня 1933 Єреван, СРСР |
Померла | 24 липня 2008 (74 роки) Єреван, Вірменія |
Країна | ![]() |
Діяльність | літературознавиця, перекладачка, літературний критик, філологиня |
Alma mater | Єреванський державний університет (1955) Літературний інститут імені Горького (1964) |
Заклад | Єреванський державний університет Комуніст[d] Єреванський державний лінгвістичний університет ім. В. Я. Брюсова Інституті літератури Академії Наук Вірменіїd |
Науковий ступінь | доктор філологічних наук[d] і професор |
Членство | Спілка письменників Вірменіїd |
Олена Ашотівна Алексанян (вірм. Ելենա Աշոտի ԱլեքսանյանԵլենա Աշոտի Ալեքսանյան;18 грудня 1933, Єреван, Вірменія — 24 липня 2008, Єреван, Вірменія) — радянський і вірменський літературознавець і перекладач, дослідник в галузі порівняльного літературознавства. Доктор філологічних наук, професор.
Народилася 18 грудня 1933 року в Єревані, отримала вищу освіту в 1955 році, закінчивши російське відділення філологічного факультету Єреванського державного університету (ЕрГУ). В цьому ж році поступила на роботу у Видавництво ЕрГУ як редактор, а з 1957 року по 1962 рік працювала літературним співробітником відділу культури республіканської газети «Комуніст». У 1963 році, будучи на заочній аспірантурі ЕрГУ, вступила на стажування в Інститут Світової Літератури імені А. М. Горького в Москві. У 1965 році там же захистила кандидатську дисертацію на тему «Паустовський — новеліст»[1].
Протягом трьох років до 1967 року працювала старшим викладачем Єреванського Державного педагогічного інституту імені В. Брюсова (нині ЄДЛУ)[2], а з 1967 року працювала спочатку старшим науковим співробітником, а потім завідувачем відділом зарубіжної літератури та компаративного вивчення літератур в Інституті літератури імені М. Абегяна[3]. У 2001—2007 рр. також завідувала кафедрою російської літератури ЄДЛУ[4].
У 1978 році захистила докторську дисертацію на тему «Вірменський реалізм і досвід російської літератури»[5], в 1984 році отримала звання професора. З 1969 року — член Спілки Письменників Вірменії[6] як критик, літературознавець, перекладач.
Олена Алексанян вела активну науково-громадську діяльність, був членом правління товариства Вірменія-Франція, публікувалася в журналах «Дружба народів», «Питання літератури», активно друкувалася в республіканських журналах «Літературна Вірменія», «Російська мова у Вірменії», «Гарун», газетах «Голос Вірменії» і «Новий Час», у Московських і Санкт-Петербурзьких періодичних виданнях. Виступала на міжнародних конференціях в Єревані, Москві, Рязані, Відні.
Протягом життєвого шляху О. Алексанян поєднувала наукову діяльність з викладацькою у вузах Вірменії. Під її керівництвом захищено багато кандидатських і докторських дисертацій, не тільки дослідниками з Єревана, але і з районів республіки (Гюмрі, Ванадзор та ін).
Олена Алексанян є автором 7 монографій та більше 100 наукових статей, опублікованих у наукових збірниках ЄДЛУ, ЕрГУ, «Хандесе», «Банбере»[7] та ін.
У 2003 році Олена Алексанян нагороджена премією імені Л. Мкртчяна і Вірмено-російського університету за книгу «Вірменія живе в душі могуче»[8].
- Взаємовідносини національних літератур, творчість В. Брюсова, вірмено-російські, вірмено-французькі літературні зв'язки.
- Автор багатьох літературно-критичних статей, а також монографій про творчість класиків і сучасних російських письменників.
- Значний відрізок своєї наукової діяльності Е.Алексанян присвятила вивченню сучасної вірменської прози, особливо творчості Гранту Матевосяна, включивши вірменського письменника в контекст «радянської прози деревенщиків». Широкий громадський резонанс отримала її книга «Шлях до дому», присвячена аналізу сучасної вірменської прози. Кожна з її книг знаменувала собою певну щабель розвитку вірменського літературознавства[9]
О. Алексанян переклала на російську мову твори вірменської — класичної і сучасної — літератури (Аветік Ісаакян, Аксель Бакунц [Архівовано 1 травня 2017 у Wayback Machine.], Сіро Хандзадян, Перч Зейтунцян та ін.)[10][11].
Вона є авторкою багатьох популярних статей, опублікованих у вірменських і російських періодичних виданнях.
- ↑ Большая советская энциклопедия. Архів оригіналу за 16 вересня 2017. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Ереванский Государственный Лингвистический Университет им. Архів оригіналу за 31 травня 2011. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Институт Литературы им. Архів оригіналу за 6 березня 2012. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Кафедра русской литературы ЕГЛУ. Архів оригіналу за 3 березня 2010. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Документы ЕГЛУ (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 6 лютого 2009. Процитовано 6 лютого 2009.
- ↑ Союз Писателей Армении. Архів оригіналу за 31 травня 2011. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ «Банбер»[недоступне посилання з лютого 2019]
- ↑ Совместная премия имени Л. Мкртчяна СПА и Армяно-Русского (Славянского) университета за книгу «Армения живёт в душе могуче», 2003. Архів оригіналу за 31 травня 2011. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Памяти любимой Елены Алексанян. Газета «Голос Армении». 18 декабря 2008. Архів оригіналу за 7 березня 2016. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Библиография произведений Аветика Исаакяна. Архів оригіналу за 25 травня 2017. Процитовано 21 травня 2017.
- ↑ Журнальный зал. Архів оригіналу за 10 липня 2012. Процитовано 21 травня 2017.
- Кафедра русской литературы ЕГЛУ (см. Дополнительная информация)
- Союз Писателей Армении
- Энциклопедия Фонда «Хайазг» [Архівовано 30 вересня 2017 у Wayback Machine.]
- Электронный каталог диссертаций
- [недоступне посилання з лютого 2019 Памяти Елены Алексанян, Эля][недоступне посилання з вересня 2019]. Азат Егиазарян. Газета «Новое Время». 26 июля 2008.
- Памяти Елены Алексанян [Архівовано 7 березня 2016 у Wayback Machine.]. Азат Егиазарян. Газета «Гракан Терт». 1 августа 2008 (на арм.яз).
- Ave Alma Mater. Елена Алексанян. Газета «Голос Армении» 1 ноября 2007.
- Жінки-науковці
- Народились 18 грудня
- Народились 1933
- Уродженці Єревана
- Померли 24 липня
- Померли 2008
- Померли в Єревані
- Випускники Єреванського університету
- Випускники Літературного інституту
- Науковці Єреванського університету
- Доктори філологічних наук
- Вірменські літературознавці
- Вірменські перекладачі
- Радянські перекладачки
- Вірменські філологи
- Радянські філологи