Ротенберг Салько
Ротенберг Салько | |
---|---|
![]() | |
Загальна інформація | |
Народження | 14 серпня 1894 с. П'ятничани, нині Стрийська міська громада, Львівська область |
Смерть | вересень 1919 м. Кам'янець-Подільський (сепсис) |
Військова служба | |
Роки служби | 1918—1919 |
Приналежність | ![]() ![]() |
Формування | Четверта Золочівська бригада УГА |
Війни / битви | Битва за Львів (1918), Чортківська офензива, Спільний похід Армій УНР і УГА (1919) |
Ротенберг Салько (Соломон, Сальо) ( 14 серпня 1894, с. П'ятничани, нині Стрийська міська громада, Львівська область - 1919, м. Кам'янець-Подільський) — лейтенант УГА, командир кулеметної сотні.
Народився 14 серпня 1894 р. в селі П'ятничани (нині Стрийська міська громада, Львівської області). Єврей. Служив у 77-му полку австро-угорської армії. Офіцер австро-угорської армії, звання отримав за бойові досягнення.
Був у Львові в часі Листопадового чину офіцером єврейської поліції. В УГА з 27 листопада 1918 р. Перше місце служби — група «Схід». Згодом — у 4-й Золочівській бригаді. В травні 1919 року йому як кулеметнику доручається створити кінно-кулеметну сотню 4-ї бригади, куди Ротенберг збирав всіх євреїв. Керував єврейсько-українською частиною Української Галицької Армії — Кінно-кулеметною сотнею Четвертої Золочівської бригади.
В його сотні була єврейська воєнізована музична команда — три кінних скрипалі.
У своїх спогадах офіцер УГА С. Гайдучок назвав Ротенберга «українським євреєм». Він писав про те, як Салько отримав поранення, проте повернувся до своєї бойової частини, «Скільки ж чистокровних українців не були поранені, а боялися опинитися в бригаді…» В сотні було 8 кулеметів на двоколках.
Єврейська сотня Золочівської бригади відзначилася хоробрістю на Східному та Західному фронтах. Сотня Ротенберга майже вся, разом із сотником, загинула в боях з більшовиками.
У спогадах другий офіцер сотні чотар Володимир Михайлів писав, що особливо важкими були бої з червоними за Коростень. Сотня тоді зазнала важких втрат, і, ймовірно, після відступу була розформована.
Салько Ротенберг отримав вкрай тяжке поранення, прикриваючи відступ війська під Коростенем 4 вересня, куля потрапила в лице, вибила зуби й застрягла в шиї. У тяжкому стані його відправили в Житомир, звідтіля в Проскурів, помер у Кам'янці-Подільському — від зараження крові (сепсису). Три музиканти в тому бою теж полягли.
- Бандерівці встановлять пам'ятник командиру єврейської міліції [Архівовано 24 березня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- Жидівський курінь та його шлях [Архівовано 20 травня 2015 у Wayback Machine.]
- Єврейські формування Західної України. Громадянська війна (рос.)
- Стецишин Олег. Ланскнехти Галицької Армії. Львів. «Часопис». 2012. -480с. с.406.
- Гайдучок С. Кінна скорострільна сотня // ЛЧК. Ч.2. — Львів, 1930. — С. 16
- Михайлів В. Сальцьо Ротенберг // Украінський Скиталець. Ч.12. — Йозефів, 1922. — С. 6-7;
- Гуцал П., Стецишин О. Ротенберґ Соломон // Західно-Українська Народна Республіка 1918-1923. Енциклопедія. Т. 3: П - С. Івано-Франківськ: Манускрипт-Львів, 2020. С. 353. ISBN 978-966-2067-65-1
![]() |
Це незавершена стаття про вояка чи воячку Української галицької армії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |