Хана Шнеєрсон
Хана Шнеєрсон | |
---|---|
חנה שניאורסון | |
Ім'я при народженні | Хана Яновська |
Прізвисько | הרבנית חנה |
Народилася | 1880 Миколаїв, Херсонська губернія, Російська імперія |
Померла | 1964 Бруклін, Нью-Йорк, Нью-Йорк, США |
Поховання | Цвинтар Монтефьорd[1][2] |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Діяльність | автобіографка, мемуаристка |
Конфесія | юдаїзм |
Рід | Schneersohn familyd |
Батько | Меір-Шломо Яновський |
Мати | Рахель Яновська |
Родичі | Chaya Mushka Schneersond |
У шлюбі з | Леві Іцхак Шнеєрсон |
Діти (3[1]) | Менахем-Мендл, Дов-Бер, Исраєль-Ар'є-Лейб |
Хана Шнеєрсон (івр. חנה שניאורסון 12 січня 1880, Миколаїв, Миколаївська губернія, Російська імперія — 12 сентября 1964, Бруклін, Нью-Йорк, США) — ребецн, дружина головного рабина Катеринослава -Дніпропетровськ Леві Іцхака Шнеєрсона, мати Сьомого Любавічеського Ребе Менахем-Мендл Шнеєрсона .
Біографія
Юність
Народилася 12 січня 1880 року (28 Тевета 5640 роки) в родині рабина Миколаєва Меїра-Шломо Яновського і його дружини Рахель, дочки Іцхака Пушніча, рабина міста Добринка. Отримала єврейську освіту від свого батька, а також від свого прадіда, рабина Авраама Давида Лавут. У Хани було дві молодші сестри Гіттель і Еттель, а також молодший брат Ісраель-Лейб, який помер в дитинстві.
Шлюб з Леві Іцхаком Шнеєрсона
У 1900 (5660) році вийшла заміж за Леві Іцхака Шнеєрсона, праправнука по батьківській лінії Третього Любавічеського Ребе Менахем-Мендл (Цемах Цедек). Цей союз був організований П'ятим Любавічеського Ребе Шолом-Дов-Бером . У Леві Іцхака і Хани народилося троє синів: старший син Менахем-Мендл (майбутній Сьомий Любавічеського Ребе); другий син Дов-Бер (убитий нацистами під час Другої світової війни в Ігрень під Дніпропетровськом, нині Дніпро; третій син Ісраель-Ар'є-Лейб був математиком і помер в 1952 році, похований в Цфате в Ізраїлі .
Роки в Катеринославі-Дніпропетровську
У 1907 (5667) році подружжя переїхало до Катеринослава (нині Дніпро). У 1909 році Реб Леві Іцхак став рабином Катеринослава і навіть був рабином України (до 1939 року). Ребецн Хана допомагала своєму чоловікові, який був лідером євреїв міста. Будинок подружжя став епіцентром єврейського життя Катеринослава. Хана давала євреям поради з особистих, науковим і духовним питань, організовувала на дому зустрічі з єврейськими жінками, на яких обговорювалися різні питання. У 1926 (5687) році Хана вирушила в Ленінград до Шостому Любавічеського Ребе Йосефу Іцхок Шнеєрсону, щоб поговорити про одруження її старшого сина Менахем-Мендл і середньої дочки Ребе Хаї-Мушки. У 1927 (5688) році старший син Менахем-Мендл попрощався з батьками і покинув Катеринослав, щоб стати учнем свого майбутнього тестя Шостого Любавічеського Ребе Йосефа Іцхока Шнеєрсона, який проживав тоді в Ризі . З батьком Менахем-Мендл вже більше не побачиться. З матір'ю Ханой він зустрінеться через 20 років в Парижі . Взимку 1928 (5689) року Менахем-Мендл одружився на середньої дочки Шостого Ребе Хае-Мушці Шнеєрсон (1901—1988). Весілля зіграли в Варшаві, однак Леві Іцхак і Хана не змогли бути присутніми на ній через тиск радянської влади. Вони влаштовують фарбренген (застілля) у себе в будинку в Дніпропетровську.
Роки у вигнанні в Казахстані
У 1939 (5699) році рабин Леві Іцхак Шнеєрсон був звинувачений в антирадянській діяльності, а через рік засланий в Казахстан в селище Чіілі на 5 років. Хана поїхала за чоловіком, щоб разом розділити всі тяготи і злигодні. У Чіілі подружжя страждали від голоду і обмежень в пересуванні. У 1944 (5704) термін Леві Іцхака завершився і подружжя отримало дозвіл переселитися в Алма-Ату . Однак в тому ж році (20 Ава 5704 роки) рабин Леві Іцхак помер.
Від'їзд з Радянського Союзу
У 1947 (5707) році ребецн Хана Шнеєрсон залишає Радянський Союз, забравши з собою рукописи чоловіка. Довірені особи таємно переправляють її в Польщу, а потім в Німеччину . Після цього ребецн Хана нарешті прибуває в Париж і возз'єднується з сином Менахем-Мендл.
Зустріч з сином в Парижі
Життя в Нью-Йорку
Вплив
Примітки
Бібліографія
- A Mother in Israel. The Life and Memoirs of Rebbetzin Chana Schneerson of blessed memory . Mother of Rabbi Menachem M. Schneersoon, The Lubavitcher Rebbe. Edited by Rabbi Alter Eliyahu Friedman. Translated by Yerachmiel Tilles. Kehot Publication Society: 770 Eastern Parkway, Brooklyn, New York, 2002, Revised Edition 2006 . ISBN 0-8266-0099-9
- Samuel C. Heilman & Menachem M. Friedman. The Rebbe. The Life and Afterlife of Menachem Mendel Schneerson. Princeton University Press: Princeton and Oxford . 2010 . ISBN 978-0-691-13888-6
- Boruch Oberlander & Elkanah Shmotkin. Early Years. The formative years of the Rebbe, Rabbi Menachem M. Schneerson, as told by documents and archival data. Kehot Publication Society, Brooklyn, New York, 2016 . ISBN 9781932349047