Раціональне бронювання
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/T54_Training_Parola_Tank_Museum_3.jpg/300px-T54_Training_Parola_Tank_Museum_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/T34_armor_sheme.jpg/300px-T34_armor_sheme.jpg)
Раціональне бронювання (також бронювання з раціональними кутами нахилу бронелистів, раціональний нахил броні або просто похиле бронювання) — конструктивна схема бронювання бойових машин, розрахована на підвищення стійкості бронелиста за рахунок розташування його під нахилом до розрахункової траєкторії польоту вражаючого боєприпасу. Технічний сенс схеми полягає в тому, що при попаданні в похилий броньовий лист снаряд повинен пробити шар броні, рівний товщині бронелиста, поділеної на косинус кута зіткнення:
- bэф= bα=0 / cosα,
де
- bэф — ефективна товщина броні (по ходу снаряда),
- α, град. — кут зіткнення снаряда з бронею (від нормалі).
Крім того, починаючи з деяких граничних значень кута зіткнення (понад 60°), для каліберних бронебійних снарядів збільшується схильність до рикошету.
Раціональне бронювання вперше було застосовано в проектуванні бронетехніки періоду Першої світової війни, проте широкого поширення набуває з кінця 1930-х років. Зразками раціонального бронювання можуть служити російські бронеавтомобілі конструкції штабс-капітана Мгеброва, радянський середній танк Т-34, німецький важкий танк «Тигр II».
Холявский Г. Л. 2 // Энциклопедия танков. — Мн. : Харвест, 1998. — 576 с. — 5000 прим. — ISBN 985-13-8603-0.
![]() | Ця стаття потребує додаткових посилань на джерела для поліпшення її перевірності. (грудень 2017) |
![]() |
Це незавершена стаття про бронетехніку. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |