Лісова підстилка
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Plant_litter.jpg/200px-Plant_litter.jpg)
Лісова́ підсти́лка, інколи росли́нна підсти́лка, ли́стяна підсти́лка або просто підсти́лка — вся органічна речовина, яку утворила лісова рослинність на мінеральній поверхні ґрунту, включно з рештками та неінкорпорованим гумусом[1]. Лісова підстилка є місцем мешкання багатьох невеликих тварин (переважно безхребетних), росту гіфів грибів і кореневищ рослин. Цей матеріал використовується деякими тваринами для облаштування гнізд. Коли лісова підстилка розкладається, поживні речовини вимиваються в ґрунт і вивільнюються у довкілля. Розклад підстилки є джерелом формування гумусу. В умовах надмірного зволоження, коли надходження кисню обмежене і активність мікроорганізмів недостатня для розкладу рослинних решток, можуть формуватись відклади торфу, часом багатометрові. Суттєве значення для розкладу підстилки має кислотність. При надмірному нагромадженні може створювати перешкоди природному відновленню лісу.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Toxostoma_rufum_Sam_Smith_Park_Toronto3.jpg/200px-Toxostoma_rufum_Sam_Smith_Park_Toronto3.jpg)
У лісівництві є складовим елементом лісу.
Оновлюваність лісової підстилки
Швидкість нагромадження лісової підстилки характеризує такий показник як оновлюваність лісової підстилки (англ. forest floor turnover rate) або оновлюваність решток (англ. litter turnover rate) — відношення річної кількості опаду до загальної кількості лісової підстилки[3][4]. Цей показник нижчий для хвойних лісів, ніж для листяних[3].
З цим поняттям пов'язані наступні терміни:
- опад або опалі рештки — відмерлі рослинні рештки, які щороку накопичуються на поверхні ґрунту[5];
- рештки (англ. litter) — поверхневий шар лісової підстилки, який не перебуває в пізній стадії розкладання та зазвичай складається зі свіжо-опалого листя, хвої, гілок, стебел, кори та плодів[1];
- розкладання (англ. decomposition) — процес розпаду та розщеплення органічної речовини[6].
Оновлюваність лісової підстилки[3] або оновлюваність решток[4] розраховується за такою формулою:
- .
Ґрунтовий горизонт A0 є лісовою підстилкою.
Особливості
Оновлення лісової підстилки забезпечує живлення лісової екосистеми. Оскільки органічно зв'язані поживні речовини безпосередньо не засвоюються рослинами, мікробна активність є вирішальною в розкладанні лісової підстилки. Наприклад, мікоризні гриби сприяють розщепленню органічної речовини до доступних для рослин неорганічних форм, які згодом поглинаються корінням дерев[7].
Деревні види також впливають на розкладання через зміну температури під покривом лісу. Зокрема встановлено, що оновлюваність решток позитивно корелювала із середньорічними температурами ґрунту. Загалом, температура є нижчою під тіньовитривалими хвойними деревами, ніж під світлолюбними листяними деревами. Таким чином, температура є обмежувальним фактором розкладання й визначає оновлюваність лісової підстилки[3].
Джерела
- ↑ а б Soil Science Society of America. (2008). Glossary of Soil Science Terms: 2008. Madison, WI: ASA-CSSA-SSSA.
- ↑ Біологічний словник./За ред. Ситника К.М., Чаговця Р.В. — К. : Гол. ред. УРЕ АН УРСР, 1974. — С. 371.
- ↑ а б в г Rahman, M. M., & Tsukamoto, J. (2014). Opposing effects of substrate quality and site factors on forest floor turnover rates: an example from the tropics. Forestry, 88(2), 190—199. doi:10.1093/forestry/cpu043
- ↑ а б Rahman, M. M., & Tsukamoto, J. (2013). Leaf traits, litter decomposability and forest floor dynamics in an evergreen- and a deciduous-broadleaved forest in warm temperate Japan. Forestry, 86(4), 441–451. doi:10.1093/forestry/cpt015
- ↑ O'Geen, A. T., Dahlgren, R. A., Swarowsky, A., Tate, K. W., Lewis, D. J., & Singer, M. J. (2010). Research connects soil hydrology and stream water chemistry in California oak woodlands. California Agriculture, 64(2), 78–84. doi: 10.3733/ca.v064n02p78
- ↑ Barton, P. S., Evans, M. J., Foster, C. N., Pechal, J. L., Bump, J. K., Quaggiotto, M.-M., & Benbow, M. E. (2019). Towards Quantifying Carrion Biomass in Ecosystems. Trends in Ecology & Evolution. doi:10.1016/j.tree.2019.06.001
- ↑ Uhlig, D., & von Blanckenburg, F. (2019). How Slow Rock Weathering Balances Nutrient Loss During Fast Forest Floor Turnover in Montane, Temperate Forest Ecosystems. Frontiers in Earth Science, 7. doi: 10.3389/feart.2019.00159
![]() |
Це незавершена стаття з біології. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |