Купальський вінок
Купальський вінок — один із обов'язкових атрибутів свята Івана Купала, символ дівочої цноти, долі [1], щастя.
Віно́к — дівоча прикраса, оберіг, плетуть його із квітів, листя. Право носити вінок має незаміжня дівчина. В Україні назва вінка змінювалася від етнографічного району: вєнок, чільце, лубок, коробуля, теремок, кодина, фес, корона, цвіток, квітка, косиці.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/b/b0/Kupala_vinky.jpg/300px-Kupala_vinky.jpg)
За традицією, в ночі або вранці, як розвидняться, з 6 на 7 липня дівчата для вінка збирали цілющі трави, які мали особливу магічну силу. Із зібраних трав, потайки від парубків, протягом дня плели вінки. Кількість їх може бути різна: один, два, три, але вони мали обов'язково складатися із дванадцяти[2] рослин з лікарськими властивостями.
Магічна сила трав
М'ята, материнка, полин — захищали від наврочування; материнка — символ материнської любові, мальви – притягували кохання, деревій — притягував людей з добрими намірами та відганяв лицемірних, неприємних; калина — у купальському вінку для зміцнення здоров'я, родючості жінки; безсмертник — символ здоров'я, довголіття, ромашка — захищає від замаху на дівочу невинність, червоний мак — квітка літніх та знедолених жінок, квітка спокою, покращення долі. Хміль — допомагає вирішити спірні і складні питання, це квітка розуму, мудрості. Незабудка — дарує стабільність, вірність коханого, супутниця в далеку дорогу. Чорнобривці, любисток — квіти любові, привабливості, вірності. Волошки — дарують ніжність, гнучкість коханого, жінку роблять витонченою. Барвінок — у купальському вінку символізує притягування юнаків до дівчат. У вінки вплітали « пижмо звичайне», сокирки, васильки, резеду та інші пахучі трави.
Трави зібрані в ніч на Івана Купала мають особливу цілющу силу, яка виліковує багато хвороб. Особливо корисні деревій, звіробій, ромашка. Молоді дівчата збирали зілля для кохання — тирлич-зілля, сон-траву, ромен-зілля, васильки.
З лісових квітів збирали ромен-зілля, буркун-зілля, материнку, чебрець, нечуйвітер, братки, з польових — волошки, мак, сокирки, колоски хлібних зел, з городніх — любисток, м'яту, чорнобривці, ласкавці та кудрявці.
Ворожіння на вінках
По закінченню святкових забав, дівчата приступали до найцікавішого дійства купайлівського обряду — ворожіння на [3] вінках. Дівчата діставали з-за пазухи приготовлені свічки, прикріплювали до вінка, запалювали і пускали по річці власноруч сплетені із дванадцяти трав віночки, спостерігали та завбачували свою долю.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0.%D0%93%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0%D1%85.2008.%D0%94%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%2C%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE150%D1%8585_%D1%81%D0%BC.jpeg/300px-%D0%98%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0.%D0%93%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0%D1%85.2008.%D0%94%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%2C%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE150%D1%8585_%D1%81%D0%BC.jpeg)
Якщо вінки сходилися або рівно плели, то це до шлюбу; якщо крутиться на місці або течія несе вінок подалі — доведеться чекати наступного свята Купала; якщо вінок опустився на дно — коханий розлюбить; у кого вінок плаває найдовше — найщасливіша дівчина; якщо вінок відпливе далеко і там зупиниться біля берега — туди і заміж піде.
Пускаючи на воду вінки, дівчата на Полтавщині співають[4]:
![]() |
По садочку ходжу, виноград саджу, |
![]() |
Хлопці старалися зловити вінок коханої, впізнавали його за вплетеними стрічками та великими квітами. На Полтавщині пущений на воду вінок переймає наречений дівчини — «переємець», що має одружитися з нею[4].
Квіти богатки дівчата клали під подушку, якщо рослина розквітне — бути весіллю, а зів'яне — заміжжя чекай наступного року.
Купавські пісні
Коли плетуть вінки, ворожать, дійства супроводжуються співанням купальських пісень: «Віночок зів'ю, на воду пущу. Хто віночок пійме, то мене візьме [5]»
Сила купавського вінка
В книзі «Місяцелік» зазначено, що на Закарпатті жінки відносили віночки на могилки померлих дітей. У «Традиціях українського народу» відмічено, що серби купальські вінки вішали у хаті або в господарських будівлях для захисту від злої сили, а у болгар вінки допомагають відігнати хвороби. У Галичині вінки, сплетені із чебрецю, після посвяти у церкві зберігали протягом року.
Див. також
Примітки
- ↑ [1]
- ↑ Шкода, М. Н. (Донецьк: ТОВ ВКФ «БАО». 2007.-). Традиції і свята українського народу. і (українською) . с. 127—133.
{{cite news}}
:|access-date=
вимагає|url=
(довідка) - ↑ Обряд Івана Купала. Бібліотека Український Сувенір
- ↑ а б Дівчата ворожать // Олекса Воропай. Звичаї нашого народу. Етнографічний нарис. Т. 2. — Мюнхен, 1958 — C. 129.
- ↑ На Купала: все про українські вінки
Література
- Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т./ редкол: Г. Яворський та ін..- Тернопіль: Видавничо — поліграфічний комбінат «Збруч», 2004 Т 1 — А — Й — С. 283. М Крищук
- Скуратівський В. Т. Місяцелік: Укр. нар. календар — К.- «Мистецтво». 1992. — С.89 — 90
- ЇШкода М. Н. Традиції і свята українського народу. — Донецьк: ТОВ ВКФ «БАО». 2007.- С.127 — 133
- Вінок на Івана Купала: які трави обрати та схеми плетіння
- Український сувенір. Бібліотека. Обряд Івана Купала. 6 липня 2019
- 14 червня 2013 Додано Marta.Harkalo Купальський вінок
- Багаття, вінки і купання: традиції та обряди на Івана Купала 2019, 15 листопада 2019[1]
- [****]Українські традиції. Збір зілля і квітів на вінки
- На Купала: все про українські вінки. 06 липня 2017
![]() | Ця стаття містить перелік посилань, але походження тверджень у ній залишається незрозумілим через практично повну відсутність внутрішньотекстових джерел-виносок. (16 листопада 2019) |
- ↑ Скуратівський, Василь (1992). Місяцелік (українською) . Київ: "Мистецтво". с. 89—90.