Волож Аркадій Юрійович
Волож Аркадій Юрійович | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | рос. Аркадий Юрьевич Волож |
Народився | 11 лютого 1964[1] (60 років) Атирау, СРСР[2] |
Країна | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Національність | євреї[2] |
Місце проживання | Тель-Авів-Яфо, Ізраїль[4] |
Діяльність | підприємець, інформатик, математик |
Alma mater | Російський державний університет нафти і газу імені І. М. Губкіна |
Знання мов | російська |
Заклад | МФТІ |
Посада | генеральний директор[d][3] |
Батько | Yuriy Volozhd |
IMDb | ID 10999723 |
Сайт | volozh.com |
Во́лож Арка́дій Ю́рійович (11 лютого 1964, Атирау, СРСР) — російський мільярдер, засновник і колишній директор компанії «Яндекс»[5].
Аркадій Волож народився 11 лютого 1964 р. в місті Гур'єві Казахської РСР (нині — м. Атирау). Його батько, Волож Юрій Абрамович (нар. 1938 року), геолог, спеціаліст по нафтовим родовищам Прикаспію і один з відкривачів родовища Кашаган, з 1968 року був начальником партії «Казгеофизтреста» в Алма-Аті; згодом — доктор геолого-мінералогічних наук, старший науковий співробітник Геологічного інституту РАН[6]. Мати, Волож Софія Львівна, викладач Гур'євського музичного училища[7].
Закінчив Російський університет нафти і газу за спеціальністю «прикладна математика» 1986 року. Займався дослідженнями в області обробки великих обсягів даних в Інституті проблем управління (ІПУ) АН СРСР[8].
1989 року заснував компанію Comptek, обіймав посаду генерального директора до 2000 року[9]. Цього ж року відкрив фірму «Аркадія», спільно з Аркадієм Борьковським вони випустили продукт за класифікацією винаходів об'ємом близько 10 Мб, який використовувався пов'язаних з патентознавством НДІ і організаціях[8].
1998 року, як голова Комітету бездротових мереж доступу Російської асоціації документального електрозв'язку (RANS.RU) Аркадій брав участь у процесі дерегуляції частот для операторів бездротового доступу. У 1999 році він був одним з тих, хто вплинув на долю легалізації для IP-телефонії в Росії.
1997 року Волож зробив перший крок по створенню компанії «Яндекс» — на 10 тис. доларів були закуплені 3 сервери з жорсткими дисками ємністю 1 Гб, на які було проіндексовано весь вміст Рунета. Підсумком цих інвестицій стало потрапляння «Яндекса» до сімки найбільш популярних сайтів російськомовного сегменту Інтернету в 1999 році.
З 2000 року — генеральний директор компанії «Яндекс». З 2007 року — завідувач кафедри «Аналіз даних» на факультеті інновацій і високих технологій МФТІ[10].
У рейтингу вищих керівників — 2010 газети «Коммерсантъ» зайняв I місце в номінації «Медіабізнес»[11].
В грудні 2012 року, під час проведення Ради щодо модернізації економіки та інноваційного розвитку Росії при президенті РФ, Аркадій Волож звернувся до прем'єр-міністра Росії Дмитра Медведєва з пропозиціями по стандартизації форм надання інформації від владних структур та її більшої відкритості, що має поліпшити обробку отриманої інформації пошуковими системами «Яндексу» в автоматизованому режимі[12].
У березні 2013 року потрапив до рейтингу журналу «Forbes», його особисті статки оцінено в $1,15 млрд[13].
Того ж місяця в результаті вторинного розміщення акцій «Яндексу» на біржі продав 5,14 млн акцій за $117 млн[14].
З 1 вересня 2014 року Волож передав посаду директора «Яндексу» Олександру Шульгіну і зайняв посаду керівника групи компаній «Яндекс»[15]. 30 грудня 2022 року він повідомив, що залишив компанію «Яндекс»[16][17].
В серпні 2023 року в ЗМІ Волож вперше публічно засудив вторгнення Росії до України. Він назвав його варварським, і додав, що бачить «частку своєї відповідальності» за дії Росії[18].
Після повномасштабного вторгнення РФ до України з'ясувалося, що Волож кілька років жив у Ізраїлі. У травні 2022 він звернувся до прем'єр-міністра країни Нафталі Бенета з проханням допомогти перевести штаб-квартиру «Яндексу» до Ізраїлю. Копії листа він адресував міністру фінансів Авігдору Ліберману, главі МВС Аєлет Шакед та міністру науки і технології Оріт Фаркаш-Хакоен[19].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Vladimir_Putin_visited_the_Moscow_office_of_Yandex_%282017-09-21%29_12.jpg/220px-Vladimir_Putin_visited_the_Moscow_office_of_Yandex_%282017-09-21%29_12.jpg)
У червні 2022 року щодо Воложа було введено персональні санкції ЄС[20]. Було вказано роль «Яндексу» в просуванні провладних наративів і приховування критики російської влади (зокрема, в контексті вторгнення до України), залежність від Росії та відповідальність за фінансування російської агресії в Україні[21]. У травні російське видання «Медуза» опублікувало розслідування про роль «Яндекс. Новості» у спотворенні інформації про війну[22][23].
10 червня 2022 року Воложа було додано до санкційного списку Швейцарії[24], 19 жовтня — України[25].
10 серпня 2023 року Волож засудив війну РФ проти України, після чого попросив ЄС зняти з нього санкції[26][27].
Одружений, має трьох дітей[28].
- ↑ Davos 2014 Participant List
- ↑ а б https://tass.ru/ekonomika/4580378
- ↑ а б https://www.kommersant.ru/doc/5391245
- ↑ https://www.wired.com/story/yandex-arkady-volozh-russia-largest-tech-company/
- ↑ Гостподарі віртуальної реальності. Forbes (рос.). forbes.ru. 28 лютого 2011. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 5 березня 2013.
- ↑ Казахстанці в російській еліті. Архів оригіналу за 23 листопада 2015. Процитовано 19 червня 2015.
- ↑ Дорофєєв Владислав, 2013, с. 42.
- ↑ а б Історія компанії Яндекс. Як створювався інтернет-гігант. ComputerBild (рос.). computerbild.ru. 17 травня 2012. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 9 березня 2013.
- ↑ Валерій Игуменов (18 березня 2011). Мільярди «Яндекса». В процесі пошуку. Forbes (рос.). forbes.ru. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 6 березня 2013.
- ↑ Кафедра «Аналіз даний» ФІВТ МФТІ. Архів оригіналу за 2 листопада 2012. Процитовано 19 червня 2015.
- ↑ Рейтинг вищих керівників-2010. Газета «Коммерсантъ» № 176 (4476). 23.09.2010. Архів оригіналу за 24.08.2011. Процитовано 23 вересня 2010.
- ↑ «Яндекс» просить у держави відкритості даних. Известия (рос.). izvestia.ru. 28 грудня 2012 г. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 6 березня 2013.
- ↑ 11 новичків з Росії в рейтингу мільярдерів Forbes. Forbes (рос.). forbes.ru. 5 березня 2013. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 5 березня 2013.
- ↑ Ігор Корольов (14 березня 2013). Аркадій Волож заробив на продажі акції «Яндекса» $117 млн. CNews (рос.). cnews.ru. Архів оригіналу за 16 березня 2013. Процитовано 14 березня 2013.
- ↑ Ігор Новіков (25 серпня 2014). В «Яндексі» зміниться гендиректор. Комп'ютерра. Архів оригіналу за 25 серпня 2014. Процитовано 25 серпня 2014.
- ↑ Аркадий Волож объявил сотрудникам об уходе из «Яндекса». Meduza (рос.). Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ Сооснователь «Яндекса» Аркадий Волож попрощался с сотрудниками компании. Forbes.ru (рос.). 30 грудня 2022. Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ Засновник «Яндекса» засудив вторгнення Росії в Україну. 10.08.2023
- ↑ Вести-Израиль по-русски: Основатель «Яндекса» обратился к Беннету: помогите перевести компанию из России в Израиль 16.05.2022
- ↑ Волож Аркадій Юрійович - біографія, досьє, активи | Війна і санкції. sanctions.nazk.gov.ua (укр.). Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ Official Journal of the European Union.
- ↑ Мы замучились бороться Как российское вторжение в Украину раскололо «Яндекс». Расследование Светланы Рейтер. Meduza (рос.). Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ ЕС ввел санкции против основателя «Яндекса» Аркадия Воложа Как утверждают источники «Медузы», он «ничего не подозревал и был полон надежд». Meduza (рос.). Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ SECO, Staatssekretariat für Wirtschaft. Massnahmen im Zusammenhang mit der Situation in der Ukraine. www.seco.admin.ch (нім.). Процитовано 26 травня 2023.
- ↑ Указ Президента України № 726/2022 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 жовтня 2022 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)».
- ↑ Засудив війну: засновник «Яндекса» просить ЄС зняти санкції. // Автори: Олександра Іванова, Віолетта Чайковська. 27.08.2023
- ↑ Співзасновник "Яндекса" просить ЄС скасувати санкції після засудження війни, - FT. РБК-Украина (укр.). Процитовано 20 листопада 2023.
- ↑ Артем Загороднов (7 серпня 2009). Аркадій Волож: широкий погляд на інтернет. Російська газета (рос.). rg.ru. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 8 березня 2013.
- Соколов-Митрич Д. В. Яндекс.Книга. — Москва : Манн, Іванов і Фербер, 2014. — 368 с. — ISBN 978-5-00057-092-0.
- Владислав ДорофЄЄв. Яндекс Воложа: Історія створення компанії мрії. — Москва, 2013. — 358 с. — ISBN 978-5-9614-4514-5.
- Костянтин Чорнозатонський (22 квітня 2006 р.). Така порода. Велике місто (рос.). bg.ru. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 8 березня 2013.
- Микола Грішин (8 березня 2010 р.). Ми інтроверти: сидимо собі, стукаємо по клавішах. Коммерсантъ (рос.). kommersant.ru. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 5 березня 2013.
- Олександр Малахов (7 октября 2011 г.). "Ми в Росії завжди були розпещені конкуренцією пошуковиків". Коммерсантъ (рос.). kommersant.ru. Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 5 березня 2013.