Битва при Аркадіополі
Походи Святослава на Болгарію | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Координати: 41°24′00″ пн. ш. 27°21′00″ сх. д. / 41.40000000002777369445539080° пн. ш. 27.350000000027780089340013° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
Київська Русь | Візантійська імперія | ||||||
Командувачі | |||||||
Святослав Ігорович | Барда Склір | ||||||
Військові сили | |||||||
Близько 30 000 тисяч бійців | Близько 50 000 тисяч бійців | ||||||
Втрати | |||||||
Великі | Невідомо |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Persecution_of_Russ_by_the_Byzantine_army_John_Skylitzes.jpg/300px-Persecution_of_Russ_by_the_Byzantine_army_John_Skylitzes.jpg)
Битва при Аркадіополі — битва між військом Великого князя Київського Святослава і його союзників, що рухалися через дунайську Болгарію у Фракію, і візантійською армією під проводом Варда Скліра, в ході грецько-болгарської кампанії 970—971 років.
Передісторія
Відновивши в 969 році у[1] контроль над Болгарією, Святослав у відповідь на пропозицію від нового візантійського імператора винагороди за набіг на Болгарію (відповідно до домовленості Святослава з попереднім імператором Никифором Фокою) збільшив свої вимоги, запитавши данину за залишення всіх захоплених міст і викуп за полонених. У разі недотримання цієї вимоги Святослав запропонував візантійцям відмовитися від їхніх володінь в Європі. У відповідь на нагадування про колишні договори Русі з Візантією і про сумну долю батька Святослава руський князь повідомив про свій намір дійти до Константинополя[2].Зібравши військо, Святослав почав похід, війська Київської Русі стрімко наближалися до Царгороду, нехтуючи розвідкою і військовим плануванням[3].
Перебіг битви і результат
По дорозі на Царгород розміщувалося місто Аркадіополь, біля нього Військо Київської Русі натрапило на чисельно переважаюче Візантійське військо. Війська Київської Русі зробили фатальну помилку, не помітивши засади візантійців у тилу. Почалась запекла битва, у вирішальний момент битви візантійці несподівано атакували війська Київської Русі з тилу. Це призвело до сум'яття в рядах бійців Київської Русі, як результат війська Київської Русі програли битву і зазнали великих втрат[4].
Вирішальну роль у перемозі Візантії зіграла непомічена засада в тилу військ Київської Русі, а також добра підготовка і більша чисельність Візантійського війська. Не змогли врятувати ситуацію ні військовий хист Князя Святослава, ні загартована в переможних боях військова дружина Київської Русі[5]. Програна битва дуже підірвала військову міць Київської Русі бо загинуло багато найдосвідченіших дружинників, які мали цінний досвід воєн з Візантією, Хазарією, Волзькою Булгарією, печенігами. Військо Київської Русі так і не змогло тоді оправитися від цієї поразки, що призвело до програшу у війні.
Див. також
Посилання
- ↑ За датуванням російської літопису всі події відбувалися в 971 році.
- ↑ [Вікіпедія Вікіпедія:Освітня програма Вікіпедії
- ↑ Імперія переходить у наступ
- ↑ КИЇВСЬКА ДЕРЖАВА ЗА ПЕРШИХ КНЯЗІВ
- ↑ Київська Русь у середині — другій половині X ст.