Православний український вікаріат у Румунії
![]() | ||||
Хрестовоздвиженська церква, Сигіт | ||||
Основні дані | ||||
Церква | Румунська православна церква | |||
---|---|---|---|---|
Єпархіальний центр | Сигіт | |||
Благочинь | 2 | |||
Парафій | 32 (2016) | |||
Монастирів | 3 (2016) | |||
Правлячий архієрей | ||||
|
Православний український вікаріат в Сиготі (рум. Vicariatul Ortodox Ucrainean din România) — структурна одинця Румунської православної церкви. Український православний вікаріат у Румунії з центром в місті Сигіт на Мараморощині. Вікаріат поширює свою юрисдикцію на українські парафії на Мараморощині, Кришані, Трансільванії та Банаті.
Православний український вікаріат Румунської православної церкви створений для парафій, у яких більшість парафіян становлять етнічні українці.
Вікаріат підпорядковується безпосередньо патріарху Румунському і наділений автономією[1]. Патріарх призначає керівників вікаріатсва та протопопів (благочинних) [2].
Нині вікаріат очолює отець Микола Лаурук [3]. Богослужіння провадиться київським ізводом церковно-слов'янської мови, українською та частково румунською мовою[4]. Характерною рисою є вживання юліанського календаря[1].
Станом на середину ХХ століття українці Румунії перебували в унії з Католицькою церквою. В 1948 році після ліквідації Румунської греко-католицької церкви її парафії увійшли до Румунської православної церкви, де з українських парафій було утворено окремий вікаріат з центром у місті Сигіт. Воно проіснувало до 1952 року, коли було перетворено в українське благочиння з центром в комуні Русь Поляни. Благочиння перебувало в складі Клужської єпархії і проіснувало до 1990 року. В 1990 року вікаріатсво було відновлене і поділене на два благочиння (Сигіт та Лугож)[1] та підпорядковано безпосередньо Патріарху Румунії. Станом на 2009 рік вікаріат налічував 32 парафії та 3 монастирі. Чисельність вірян близько 52 тис[4].
21 квітня 2016 року, в рамках офіційного візиту до Румунії, Президент України Петро Порошенко зустрівся з Предстоятелем Румунської Православної Церкви патріархом Даниїлом. Президент України звернувся з проханням, щоб Патріарх Румунії підтримав і сприяв реалізації бажання українців мати єдину православну церкву. Глава української держави також згадав, що в Україні існує понад 100 православних парафій, де релігійні богослужіння відбуваються на румунській мові, і, в цьому контексті, висловив побажання, щоб українці в Румунії могли проводити релігійні служби на рідній мові, в т.ч. в Бухаресті. Блаженніший Патріарх Даниїл нагадав Президенту, що в Румунії існує український православний вікаріат, який має 32 парафіяльні церкви та 3 монастирі, в яких релігійні служби проводяться українською мовою. У зв'язку з цим Блаженніший Блаженніший висловив готовність створити парафію для обслуговування української громади в столиці Румунії.[5]
- ↑ а б в Mitropolia Banatului (рум.). Secretariatul de Stat pentru Culte. Архів оригіналу за 16 вересня 2017. Процитовано 15 вересня 2017.
- ↑ Statutul Bisericii Ortodoxe Române, aprobat de Sfântul Sinod al BOR la 28 noiembrie 2007 (PDF) (рум.). Архів оригіналу (PDF) за 10 березня 2012.
- ↑ Керівництво. https://vicariatulortodoxucrainean.ro/ (рум.). 2 серпня 2015. Процитовано 26 серпня 2017.
- ↑ а б „Întotdeauna am trăit în bună frăţietate cu fraţii noştri români“. Ziarul Lumina (рум.). 11 вересня 2009. Процитовано 26 серпня 2017.
- ↑ Președintele Ucrainei în vizită la Patriarhia Română. Basilica.ro (ro-RO) . 21 квітня 2016. Процитовано 29 листопада 2020.