Гульбадан Бегам
Гульбадан Бегам | |
---|---|
![]() | |
Прізвисько | Princess Rosebud і Lady Rosebody[1] |
Народилася | 1523 Кабул |
Померла | 1603 Агра |
Поховання | Багх-Е Бабур |
Країна | ![]() |
Діяльність | Історик |
Знання мов | перська |
Жанр | Q50821840? |
Magnum opus | Humayunnamad |
Титул | принцеса і Беґум |
Конфесія | іслам |
Рід | Тимуриди |
Батько | Бабур |
Мати | Ділдар Бегам |
Брати, сестри | Gulchehra Begumd, Fakhr-un-Nissad, Камран Мірза, Altun Bishikd, Askari Mirzad, Хумаюн і Гіндал Мірза |
У шлюбі з | Хизр Ходжа |
Діти | 1 син та 1 донька |
Гульбадан Бегам (*1523 —1603) — представниця династії Великих Моголів, історик, письменниця.
Життєпис
Була донькою Бабура, засновника династії Моголів в Індії. Змалку супроводжувала батька разом з іншими членами родини під час численних походів. У 1540 році вийшла заміж за Хизра Ходжу. Того ж року після повалення влади її брата Хумаюна разом з родиною втекла до іншого брата Камрана, намісника Кабула. У 1558 році, незабаром після відновлення влади Моголів в Індії Гульбадан Бегам переїздить до Агри на запрошення свого небожа Акбара.
Після цього здебільшого приділяла час написаню своєї історичної праці. а також іншим літературним заняттям. У 1575–1582 роках здійснила подорож до Мекки. У 1603 році сприяла замиреню падишаха акбара з його сином Салімом 9майбутнім Джаханґіром). Померла того ж року в Агрі.
Історик
Єдиною відомою на тепер працею Гульбадан бегам є «Хумаюн-наме», що писана перською мовою. Збереглися лише окремі частини, де Гульбадан описує життя тюрків, походи Бабура та Хумаюна, життя у гаремі, також подається розповідь про її подорож до Мекки.
Джерела
- Rebecca, Gould "How Gulbadan Remembered: The Book of Humāyūn as an Act of Representation, " Early Modern Women: An Interdisciplinary Journal, Vol. 6, pp. 121–127, 2011