Багерове (авіабаза)
Багерове авіабаза | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ІАТА: немає • ICAO: немає | |||||||||||
Загальні дані | |||||||||||
45°24′25″ пн. ш. 036°14′41″ сх. д. / 45.40694° пн. ш. 36.24472° сх. д. | |||||||||||
Тип | військовий | ||||||||||
Розташування | |||||||||||
Висота над р. м. | 115 м / 364 фт | ||||||||||
Вебсайт | bagerovo.ru | ||||||||||
Злітно-посадкові смуги | |||||||||||
| |||||||||||
![]() |
Авіабаза Багерове — авіабаза в Багерове, Крим (Україна). Розташована за 3 км на північний захід від селища Багерове, за 14 км на північний захід від міста Керч. Аеродром «Багерове» є позакласним аеропортом, в якому можуть розміститися літаки всіх типів. З 1996 року аеродром не експлуатується (покинутий).
Історія
71-й полігон ВПС був створений у районі кримського селища Багерове згідно з Постановою Ради Міністрів СРСР від 21 серпня 1947 року з метою авіаційного забезпечення проведення повітряних ядерних випробувань і відпрацювання технічних засобів доставки ядерних зарядів, якими в той час могла бути тільки авіація. Перші атомні заряди розроблялися для авіаційних бомб, що дозволяють використання їх з далекого бомбардувальника Ту-4.
Термін формування і обладнання полігону був приурочений до літа 1949 року, коли планувалося перше випробування ядерного заряду на Семипалатинському полігоні. До складу полігону входили три авіаційних полки: 35-й окремий змішаний бомбардувальной, 513-й винищувальний і 647-й.
В 1951–1952 тут відпрацьовувалася система радіонаведення літаків-снарядів на ціль. У випробуваннях брали участь льотчики-випробувачі Сергій Анохін, Федір Бурцев, Султан Амет-Хан і Василь Павлов. Як ціль використовувався крейсер Чорноморського флоту «Червоний Кавказ», що курсував за 20—30 км від південного берега Криму, в районі мису Чауда. В результаті вдалих випробувань крейсер був потоплений в цьому районі.
У 1970—1980-ті роки в Багерові 288-й винищувальній авіаполк служив навчальною базою Ворошиловградського Вищого військового авіаційного училища штурманів, що готувало штурманів для бомбардувальної, транспортної і морської авіації. Аеродром й училище виконували роль центру перепідготовки штурманів після училищ всього СРСР.
У 1990–2000 колись потужний військово-технічний і промисловий центр занепав: занедбані казарми, склади, руїни будівель.
Для зльоту і посадки важких ракетоносців в Багерово була побудована злітно-посадкова смуга шириною 100 метрів і довжиною 3,5 кілометра. Смуга була зроблена з міцного бетону і досі знаходиться в відмінному стані.
Смуга була однією з трьох найміцніших в країні, яка будувалася в рамках проекту створення космічного корабля багаторазового використання «Буран». Передбачалося, що ця смуга буде використовуватися в разі аварійної посадки «Бурана». Два інших аналогічних об'єкту знаходяться на космодромі Байконур і на Далекому Сході.
16 травня 2012 року на сайті Фонду Майна АРК був виставлений лот на продажу комплекса злітно-посадочної смуги Багеровського аеродрому[1]. 29 травня 2012 року аеродром був проданий за 13 млн. 300 тис. гривень (~ 1.5 млн доларів США) на аукціоні, проведеному 29 травня Фондом держмайна Криму, ТОВ «Лама» із Керчі, що зареєстроване в 2003 році у Керчі, спеціалізується на оптовій торговлі будівельними матеріалами. За різними оцінками одні тільки плити злітної смуги можуть бути продані за млн гривень[2][3][4][5]. До 10 вересня 2012 року було розібрано 2 км смуги із 4,5 км.
Див. також
Примітки
- ↑ Информация о продаже на аукционе объекта общей собственности. Архів оригіналу за 20 травня 2012. Процитовано 8 червня 2013.
- ↑ NR2.RU::: Военный аэродром в Багерово пошел с молотка для погашения «мусорного» займа (ФОТО) / У объекта не было авиационного будущего / 30.05.12 / Крым. Архів оригіналу за 18 травня 2013. Процитовано 8 червня 2013.
- ↑ Кужель требует расследовать «дерибан» аэродрома Багерово - QHA Агентство Крымские Новости. Архів оригіналу за 30 червня 2012. Процитовано 8 червня 2013.
- ↑ Жители Багерово поняли, что их обдурили с аэродромом | Новости Крыма сегодня и новости Севастополя | Крым 24
- ↑ Аэродром в Багерово ушел с молотка — YouTube
Посилання
|
|