Київський палац дітей та юнацтва
Київський палац дітей та юнацтва — державний позашкільний навчальний заклад у Києві.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/c/c9/%D0%90%D0%A0%D0%92%D0%9C_%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8C.jpg/280px-%D0%90%D0%A0%D0%92%D0%9C_%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8C.jpg)
23 травня 1965 року в новому приміщенні було урочисто відкрито Київський Палац дітей та юнацтва. Будівництво Палацу тривало три роки. Споруда, яка займає площу 12 тисяч м2 та має 3 поверхи, витримана в стилі радянського модернізму, призначена для відвідування молоддю різноманітних гуртків під керівництвом понад 300 педагогів і 200 співробітників.[1]
Побудований палац за проєктом архітекторів Авраама Мілецького та Едуарда Більського, нагороджених за цю роботу Державною премією СРСР. Участь у проєктуванні брала також Аріадна Лобода[2].
На місці палацу раніше був розташований Микільський військовий собор, споруджений в 1696 році. На жаль, за рішенням радянської влади його знищили 1934 року. В 1962 році було започатковано будівлю нової споруди, яка отримала назву "Палац піонерів і школярів ім. Островського", яку 1991 року було змінено Наказом Головного управління народної освіти на "Київський Палац дітей та юнацтва".[1]
Художники-монументалісти Ада Рибачук та Володимир Мельниченко оздобили мозаїками інтер'єри Палацу та декоративний басейн, що міститься перед будівлею, використовуючи мотиви українського народного мистецтва.[1]
Палац завжди відкривав для своїх вихованців багато можливостей. На зустрічі з дітьми до Палацу приїздили видатні особистості: діячі науки, культури, спорту, серед яких президент Національної академії наук України Борис Патон, академік Микола Амосов, космонавти Юрій Гагарін, Валентина Терешкова, Леонід Каденюк, письменники Анатолій Давидов і Олесь Бердник, та багато інших. Ці зустрічі давали натхнення для студентів і педагогів на нові досягнення.
Навчання Палацу проводиться за 200 сучасними напрямками. Можливість обрати свій освітній маршрут мають діти та юнаки і юнки віком від 5 до 21 року.[3]
Навчання проводиться на різних рівнях — від початкового ознайомлення до професійної підготовки — представлені різні форми проведення навчання: гурток, клуб, студія, агентство, творча майстерня, секція, лабораторія, школа тощо.
Можливість поглибленого вивчення спеціалізованих предметів, практичного знайомства з майбутньою професією та додаткову освіту дають відділи:
- Мала Академія наук «Дослідник»,
- Авіаційно-космічний центр,
- Агентство ІТА «ЮН-ПРЕС»,
- Відділ біології,
- Відділ соціальних ініціатив і партнерства,
- Відділ івент- та арт-проектів,
- Відділ STEM-освіти,
- Відділ візуального мистецтва,
- Центр художньої творчості,
- Відділ туризму та краєзнавства,
- Відділ PR-технологій.
Відділи додаються та оновлюються згідно із сучасними вимогами професійного розвитку.[3]
Палац проводить:
- олімпіади «Юні математичні таланти»,
- конкурси науково-дослідних робіт членів Малої Академії Наук,
- фестивалі
- музичних колективів «Золота осінь»,
- хорових колективів «Співає Київ весняний», «Прем'єра»,
- театральних колективів «Срібне джерело»,
- виставки дитячої творчості «Барви весни»,
- ігри-конкурси «Екологічні проблеми великого міста», «Інтелект-турнір» тощо.
- конкурси «Сузір'я Палацу»,
- конкурси педагогічної майстерності «Кришталеве яблуко» (для педагогів).
Проекти Палацу:
- Офіс юного мера,
- Міжнародний молодіжний конкурс #U_Hero Award,
- ХХІІ Міжнародний фестиваль–конкурс «ПресВесна» на Дніпрових схилах».[4]
Звання «Народний» мають виплекані колективом Палацу:
- Хорова капела хлопчиків та юнаків «Дзвіночок»,
- Ансамбль сучасної хореографії «Фламінго»
- Дівочий хор «Вогник»,
- Хореографічний ансамбль «Квіти України»,
- Дитячо-юнацький цирк «Але-ап»,
- Театр юнацької творчості «Incunabula»,
- Ансамбль спортивного бального танцю «Фаворит».
Звання «Зразковий» мають:
- Ансамбль народної музики «Первоцвіт»,
- Естрадно-духовий оркестр «Юність»,
- Ансамбль класичного танцю «Арабеск»,
- Шоу-гурт «Сонях».
- ↑ а б в Історія. Київський Палац дітей та юнацтва (укр.). 17 липня 2023. Процитовано 15 лютого 2024.
- ↑ Архітекторка Аріадна Лобода, 2006.
- ↑ а б Відділи. Київський Палац дітей та юнацтва (укр.). 3 червня 2021. Процитовано 15 лютого 2024.
- ↑ Проєкти. Київський Палац дітей та юнацтва (укр.). 24 червня 2021. Процитовано 15 лютого 2024.
- palace.kiev.ua — офіційний сайт «Київський палац дітей та юнацтва».
- Інтерв'ю з викладачем Сергієм Олександровичем і учнями фізико-технічної лабораторії.
- Київ. Палац піонерів. Київ, Мистецтво, 1967.
- Кілессо С., Воротинцев В. Лобода Аріадна Миколаївна // Енциклопедія сучасної України: електронна версія. — 2006.
![]() |
Це незавершена стаття про освіту. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |