Циклон-1М
![]() | ||||
Призначення | Космічна ракета-носій | |||
---|---|---|---|---|
Виробник |
Проєктування: ДП «КБ «Південне» ім. М.К. Янгеля» Виготовлення: ДП «ВО Південмаш ім. О. М. Макарова» | |||
Країна |
![]() | |||
Розміри | ||||
Висота | 30 м | |||
Діаметр |
корпусу: 2,25 м; обтічника: 2,6 м | |||
Маса | 63 800 кг | |||
Ступенів | 3 | |||
Вантаж | ||||
Вантаж на ННО |
1500 кг | |||
Вантаж на ССО |
1050 кг | |||
Споріднені ракети | ||||
Родина | Циклон | |||
Історія запусків | ||||
Космодроми |
пошук майданчика для будівництва, ![]() | |||
Перший ступінь | ||||
Довжина | 19 м | |||
Діаметр | 2,25 м | |||
Повна маса | 63 800 кг | |||
Двигуни | РД-870 | |||
Тяга | рів. моря: 777,7 кН; вакуум: 876,8 кН | |||
Питомий імпульс | рів. моря: 301,5 с; вакуум: 340 с | |||
Паливо | гас/рідкий кисень, 48 000 кг | |||
Другий ступінь | ||||
Довжина | 4,5 м | |||
Діаметр | 2,25 м | |||
Повна маса | 12 000 кг | |||
Двигуни | РД-809К | |||
Тяга | 100 кН | |||
Питомий імпульс | 352 с | |||
Паливо | гас/рідкий кисень, 10 000 кг | |||
Третій ступінь | ||||
Довжина | 0,63 м | |||
Діаметр | 2,25-0,94 м | |||
Повна маса | 320 кг | |||
Двигуни | РД-840 | |||
Тяга | 0,4 кН | |||
Питомий імпульс | 315 с | |||
Паливо | НДМГ/АТ, 100 кг |
Циклон-1М- (англ. Cyclone-1M) — проєкт української триступеневої космічної ракети-носія «легкого класу». Ракета розробляється КБ «Південне» і призначена для виведення корисного вантажу на низькі навколоземні орбіти, включаючи сонячно-синхронні.[1]
Космодром
Пуски РН «Циклон-1М» планують здійснювати як з пускового центру, розташованого на території України (який було запропоновано побудувати на півдні Херсонської області або на узбережжі Бузького чи Дніпровського лиманів), так і з закордонних пускових центрів.
Конструкція
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Cyclone-1M_Structure.jpg/320px-Cyclone-1M_Structure.jpg)
При розробці буде впроваджено значну кількість інновацій: використання композитних матеріалів для виготовлення основних корпусних елементів ступенів, в тому числі баків для кріогенних компонентів палива та двигунів, створення нових двигунів для другого і третього ступенів, а також удосконалення бортової авіоніки стосовно зниження маси та застосування комплектування, що є на комерційному ринку. Конструкція ракети складається з трьох ступенів.
Перший ступінь
На першому ступені буде використовуватися один однокамерний ракетний двигун РД-870 з турбонасосною системою подачі компонентів палива, виконаний за схемою з допалюванням генераторного газу. Керування польотом ступеня здійснюють хитанням двигуна у двох площинах. Рушійний блок розробляють на базі відпрацьованих технологій РН «Зеніт». Працює на парі гас-кисень, розвиває тягу на рівні моря до 777,7 кН.
Другий ступінь
На другому ступені буде встановлено один однокамерний, однорежимний ракетний двигун РД-809К з турбонасосною системою подачі компонентів палива, виконаний за схемою з допалюванням генераторного газу. Керування польотом ступеня здійснюють хитанням двигуна у двох площинах. Двигун забезпечує багаторазовий запуск (до 4 увімкнень) у польоті. Розробляють на основі камери маршового двигуна РД-861К третього ступеня космічної РН «Циклон-4» і агрегатів кермового двигуна РД-8 другого ступеня РН «Зеніт». Працює на парі гас-кисень, тяга у вакуумі – 100 кН.
Третій ступінь
На третьому ступені буде встановлено РД-840 — однокамерний, однорежимний маршовий двигун багаторазового увімкнення з витискною системою подачі компонентів палива, що може здійснювати до 100 увімкнень. Працює на парі АТ-НДМГ, тяга у вакуумі – 0,4 кН.[2]
Головний обтічник
Довжина обтічника складатиме 5 м, діаметр 2,6 м.
Конкуренти
Порівняння характеристик РН легкого класу | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ракета-носій | Країна | Перший політ | кількість запусків в рік (всього) | Широта СК | Старт. маса, т | Маса КН, т | Успішних. пусків, % | Вартість пуску, млн $ | |||
НОО¹ | ГПО | ССО² | |||||||||
«Дніпро»[3] | ![]() |
21.04.1999 | 1-3 (17) | 46° / 51° | 211 | 3,7 | 2,3 | 94% | 30,7[4] | ||
«Рокот»[5] | ![]() |
20.11.1990 | 1-2 (18) | 46° / 62° | 107,5 | 2,1 | 1,6 | 89% | 22,5 (€15)[6] | ||
«Вега»[7] | ![]() |
13.02.2012 | 2(2) | 5° | 137 | 2,3 | 1,6 | 100% (2 пуски) | 42[8] | ||
«Циклон-4М» [9] | ![]() |
~2020[10] | 0 | 45° | 193 | 5,685 | 1,6 | 3,91 | 23³ | ||
«Союз-2.1в»[11] | ![]() |
28.02 2013 | 1 | 62° | 160 | 2,8 | 1,4⁴ | 100% (1 пуск) | |||
«Ангара 1.2»[12] | ![]() |
2015 | 0 | 62° | 171 | 3.8 | |||||
«Антарес»[13] | ![]() |
21.04.2013[14] | 1-2 (6) | 38° | 240 | 5,6 | 4,4 | 83,3% (6 запусків) | |||
¹ — висота 300 км, нахил відповідає космодрому; ² — висота 300 км, нахил 98°; ³ — оцінка, 2007; ⁴ — висота 835 км |
Примітки
- ↑ https://itc.ua/news/kb-yuzhnoe-razrabatyvaet-lyogkuyu-raketu-tsiklon-1m-kotoruyu-mozhno-budet-zapuskat-s-territorii-ukrainy/
- ↑ https://space.com.ua/2021/11/25/kosmichna-galuz-ukrayini-rozvitok-i-perspektivi/ Космічна галузь України. Розвиток і перспективи. 24.11.2021.
- ↑ Днепр. Конструкторское Бюро “Южное”. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ Iridium Reports Double-digit Revenue Growth in First Half of 2011 (англійською) . Space News. 8.08.2011. Процитовано 08.04.2012.
- ↑ Rockot User's Guide, EHB0003, Issue 5, Revision 0 (PDF). EUROCKOT Launch Services GmbH. Август 2011. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ European SMOS and Proba-2 Successfully Launched by Rockot (англійською) . Space News. 9.11.2009. Процитовано 08.04.2012.
- ↑ Vega User’s Manual Issue 3, Revision 0, стр. 2-7 (PDF) (англійською) . ARIANESPACE. 03.2006. Процитовано 08.04.2012.
- ↑ Vega Expected to be Price-competitive With Russian Rockets (англійською) . Space News. 23.01.2012. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ CYCLONE-4 Launch Vehicle User's Guide Issue 1 – October 2010, стр. 53-56 (PDF) (англійською) . Alcantara Cyclone Space. 10.2010. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ Maritime Launch Services Selects Nova Scotia Site for Spaceport Over 13 Other Locations. SpaseQ. 20173-04-16. Процитовано 16 квітня 2017.
- ↑ Союз-2 этапа 1в. ГНПРКЦ "ЦСКБ-Прогресс. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ Семейство ракет-носителей «Ангара». ФГУП «Государственный космический научно-производственный центр имени М.В.Хруничева». Процитовано 07.04.2012.
- ↑ Antares Medium-Class Launch Vehicle (PDF) (англійською) . Orbital Sciences Corporation. Процитовано 07.04.2012.
- ↑ Orbital Successfully Launches First Antares Rocket (англійською) . http://www.orbital.com/. Процитовано 22 квітня 2013.
{{cite web}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
(довідка)
|