Собор Преображення Господнього (Загреб)
Загребський православний собор Преображення Господнього хорв. Katedrala Preobraženja Gospodnjeg u Zagrebu | |
---|---|
![]() Собор Преображення Господнього у Загребі | |
45°48′45″ пн. ш. 15°58′26″ сх. д. / 45.8126500° пн. ш. 15.9739000° сх. д.Координати: 45°48′45″ пн. ш. 15°58′26″ сх. д. / 45.8126500° пн. ш. 15.9739000° сх. д. | |
Тип споруди | собор і православний храм |
Розташування | ![]() |
Архітектор | Франьо Кляйн, Герман Болле |
Початок будівництва | 1865 |
Кінець будівництва | 1866 |
Будівельна система | гірська порода |
Стиль | архітектура неокласицизму |
Належність | Сербська православна церква: Загребсько-Люблянська єпархія |
Єпархія | Metropolitanate of Zagreb and Ljubljanad |
Епонім | Преображення Господнє |
Присвячення | Преображення Господнє |
![]() | |
![]() |
Загребський собор Преображення Господнього (хорв. Katedrala Preobraženja Gospodnjeg u Zagrebu) — православний (Сербська православна церква) собор у столиці Хорватії місті Загребі; кафедральний собор Загребсько-Люблянської єпархії СПЦ. Загребський осередок православ'я.
Храм розташований у центрі Загреба на історичній площі Петара Прерадовича.
На місці, де тепер розташований загребський православний собор, раніше знаходився католицький костел св. Маргарети місцевого єпископства, який вперше згадується під 1334-м роком. Пізніше парафіяльний храм був переосвячений в ім'я святого Марка.
У 1794 році церкву викупили православні купці. Загребська православна громада, як і всі решта православних парафій у Габсбурзькій монархії на той час називалася греко-необ'єднаною. У своїй ранній історії грецькі та цінцарські торговці відігравали у житті Загреба надзвичайно важливу роль. У зв'язку із зростанням міграції сербів, частка греків у православному населенні Загреба почала знижуватися, крім того мала місце асиміляція грецької меншини у середовищі сербської та хорватської етнічних груп. Відтак від 1848 року загребська православна громада (як і церква) отримує назву сербської.
Стару церкву знесли на початку 1860-х років через її непоказний вид, що не відповідало потребам місцевої православної спільноти. На її місці у 1865—66 роках був побудований нинішній собор Преображення Господнього згідно з проектами Франьо Кляйна[1]. З цієї нагоди вулицю, що проходить позаду собору дотепер називають Маргаретською (Margaretska), а ту, яка проходить перед храмом, — Преображенською (Preobraženska).
Загребський православний собор перебудовувався у 1883—84 роках за проектом австрійського архітектора Германа Болле. Тоді ж у храм помістили теперішній історичний іконостас з іконами, який виготовив Епамінандос Бучевський (Epaminondas Bučevski), художник родом з Чернівців на Буковині (Україна). Болле ще двічі реставрував загребську Преображенську церкву — у 1899 році, коли встановлював нову вежу дзвіниці, і у 1913—14 роках, коли здійснював її повну реставрацію.
Нині собор Преображення Господнього у Загребі є кафедральним собором Загребсько-Люблянської єпархії Сербської православної церкви, що покриває потреби не лише Хорватії, а й Словенії та Італії[2].
- ↑ Оповідання про площу Петра Прерадовича. З 19 у 21 століття ? [Архівовано 6 червня 2009 у Wayback Machine.] на сайт [Архівовано 4 липня 2011 у Wayback Machine.] Матиці Хорватської
- ↑ "Serbian Orthodox Cathedral of Preobrazenja Gospodnjeg - Zagreb, Croatia" Waymark. Архів оригіналу за 6 червня 2011. Процитовано 27 червня 2011.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Собор Преображення Господнього (Загреб)
- Mitropolit Jovan Pavlović, Dragan Damjanović, Nikolaj Muhin, Irina Buseva Davidova, Srpska pravoslavna crkvena opština i saborna crkva Preobraženja Gospodnjeg u Zagrebu, Preobraženi hram, Eparhijski upravni odbor Eparhije zagrebačko - ljubljanske, Zagreb, 2008., str. 11-32. (ISBN 978-953-98867-5-0)
- Arhitektura ikonostasa u opusu Hermana Bolléa, Prostor, Znanstveni časopis za arhitekturu i urbanizam br. 18 (2010), 1 (39); Zagreb, 2010., str. 62 – 79. [Архівовано 9 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Кашић Д.Љ. Српска насеља и цркве у сјеверној Хрватској и Славонији. - Загреб, 2004 (сербо-хорв.)
|