VLC media player
![]() | |
![]() | |
Тип | Програвач мультимедіа |
---|---|
Розробники | The VideoLAN Team |
Стабільний випуск | 3.0.7.1 (11 червня 2019 ) |
Платформа | Кросплатформений |
Операційна система | GNU/Linux[d][2][3], Windows[4][3], macOS[5][3], Berkeley Software Distribution[6][3], BeOS[3], Android[7][3], iOS[3][8], Google Chrome OS[3][8], Solaris[9][3], Syllable Desktop[10], FreeBSD[11], NetBSD[9], OpenBSD[9], QNX[9] і OS/2[9][3] |
GNU фреймворк | Qt[12][13], Ncurses[13] і Cocoa[13] |
Мова програмування | C, C++, Objective-C використовуючи Qt |
Українська мова | є[1] |
Стан розробки | Актуальний |
Ліцензія | GNU GPL вер. 2+, LGPLv2.1 для бібліотек, кодеків і більшості модулів |
Репозиторій | code.videolan.org/videolan/vlc |
Вебсайт | videolan.org |
VLC (VideoLAN Client) — кросплатформений та вільний плеєр проєкту VideoLAN. VLC здатний програвати різноманітні аудіо- та відеофайли, CD та DVD-диски, інтернет-радіо за різними протоколами та має багато інших можливостей. Попри наявність у назві слова «client», він також може бути сервером потокової трансляції файлів в реальному часі на один або кілька комп'ютерів мережі чи записувати вихідні дані у файл. Підтримує мережеві протоколи IPv4 та IPv6. VLC підходить для більшості сучасних операційних систем, в тому числі Windows, Linux і Mac OS X. VLC, починаючи з версії 0.7.2, уже завантажили понад 437 млн разів, не рахуючи завантаження через дистрибутиви Linux. VLC має багату бібліотеку власних кодеків і є чи не єдиним плеєром, що добре програє зіпсовані чи недовантаженні файли. Має багатомовний інтерфейс користувача[16].
Історія
Проєкт VideoLAN був заснований студентами французького університету École Centrale Paris. Тепер робота над проєктом перейшла до The VLC Team, що включає спільноту розробників з 20 країн світу. Спочатку розробники створювали зв'язку двох програм для трансляції відео через мережу: сервера VLS (VideoLAN Server) і клієнта VLC (VideoLAN Client). У версію 0.5.0 плеєра VLC, що вийшла у січні 2003 року, розробники додали реалізацію потокового виводу з можливістю перекодування «на льоту». З версії 0.7.0 плеєр може виводити кілька джерел у один вихідний потік, а з версії 0.8.0 перекодовувати для потоку будь-які формати, що здатен відтворити. Таким чином існування VLS стало непотрібним і тепер його розробка припинилася. Крім VLC, у VideoLAN розробляють ще ряд допоміжних проєктів, переважно бібліотек програмування. Вибір дорожнього конуса як логотипа програми пояснюється хобі спільноти програмістів VIA, до якої також входить VideoLAN, — колекціонуванням цих виробів.[17]
Версія 2.1, що вийшла у вересні 2013, примітна переводом більшості модулів з ліцензії GPLv2+ на LGPLv2.1 +, що допускає зв'язування модулів з власницькими продуктами і відкритими проєктами, поширюваними під ліцензіями, не сумісними з GPL.[18] Крім раніше переведених з ліцензії GPLv2+ на LGPLv2.1+ базових бібліотек libVLC, libVLCcore, libdvbpsi, libaacs і libbluray, відзначено завершення процесу зміни ліцензії для майже всіх модулів. Ліцензія LGPL тепер застосовується до модулів розмежування доступу, кодеків, пакувальників і розпаковальників медіа-контейнерів, модулів для фільтрації, виводу і змішування звуку, модулів виводу і коригування відео, модулів виводу тексту, парсеру XML і блоків оптимізації з використанням інструкцій ARM NEON і SSE2. Таким чином, майже весь код VLC тепер доступний під ліцензією LGPL.
Архітектура
VLC має модульну архітектуру, що дозволяє легко підключати підтримку нових форматів файлу, кодеків, фільтрів тощо. Деякі модулі відсутні у готовій скомпільованій програмі і для того, щоб їх використати, необхідно скомпілювати джерельні коди вручну. Існує понад 300 модулів для VLC.
Підтримка операційних систем
VLC багатоплатформна програма. На даний час, VLC працює на таких платформах:
- Linux
- FreeBSD, NetBSD, OpenBSD
- Mac OS X
- Solaris, OpenSolaris
- QNX
- інші різновиди UNIX
- Microsoft Windows
- Microsoft Windows CE
- BeOS, Magnussoft ZETA, Haiku
- MorphOS
- iOS
- Android
Підтримка форматів
VLC Media Player має власні кодеки для відтворення аудіо та відео. Підтримка різних форматів залежить від операційної системи, на якій працює VLC.[19] Версія 3.0 додасть підтримку сферичних відео формату Spatial Video а також сферичних фотографій на панорам[20].
Читання форматів
- Вхідні дані
- UDP/RTP Unicast або Multicast, HTTP, FTP, MMS, TCP/RTP Unicast, DCCP/RTP Unicast, DVD, VCD, SVCD, CD Audio, DVB (тільки на Linux), Video acquisition (через V4L чи DirectShow), RSS/Atom подачі і з локальних файлів на комп'ютері.
- Формати контейнерів
- 3GP,[21] ASF, AVI, FLV, MKV, QuickTime, MP4, Ogg, OGM, Annodex, WAV, MPEG-2 (ES, PS, TS, PVA, MP3), AIFF, Raw audio (DTS, AAC, AC3/A52), Raw DV, MXF, VOB, Matroska (MKV).
- Відеоформати
- Cinepak, DV, RealVideo, H.263/H.263i, H.264, H.264/MPEG-4 AVC, HuffYUV, Indeo 3,[22] MJPEG (A/B), MPEG-1, MPEG-2, MPEG-4 Part 2, Sorenson 1/3 (отже, підтримується програвання модифікованого відео Sorenson H.263, завантаженого з YouTube), Theora (alpha 3), VC-1, VP5, VP6, WMV, DIVX (1/2/3/5).
- Субтитри
- DVD, SVCD, DVB, OGM, Matroska, SubStation Alpha (частково),[23] SubRip, Advanced SubStation Alpha (частково),[23] MPEG-4 Timed Text, текстові файли (MicroDVD, SubRIP, SubViewer, SSA1-5, SAMI, VPlayer), Vobsub, MPL2,[24] Teletext.[24]
- Аудіоформати
- AAC, AC3, ALAC, AMR,[21] DTS, DV Audio, XM, FLAC, MACE, MP3, PLS, QDM2/QDMC, RealAudio,[25] Speex, Screamtracker 3/S3M, TTA, Vorbis, WavPack,[26] WMA, MIDI, Creative™ Voice.
Формати для потокової трансляції (запису)
- Формати контейнерів
- ASF, AVI, Fraps, FLV,[24] MP4, Ogg, Wav, MPEG-2 (ES, PS, TS, PVA, MP3), MPJPEG, FLAC, MOV.
- Відеоформати
- H.263, H.264/MPEG-4 AVC, MJPEG, MPEG-1, MPEG-2, MPEG-4 Part 2, VP5, VP6, Theora, DV.
- Аудіоформати
- AAC, AC3, DV Audio, FLAC, MP3,[27] Speex, Vorbis.
- Протоколи потоків
- UDP, HTTP, RTP, RTSP, MMS, File.
Інтерфейси
VLC підтримує велику кількість інтерфейсів. Для Windows та Linux інтерфейсом за замовчуванням є Qt 4, для Mac OS X — Cocoa, для BeOS — Be API. Старі версії на Windows та Linux використовували wxWidgets як інтерфейс за замовчуванням. Підтримка Qt4 була додана у версії 0.9.0.[28] В цей час бібліотека wxWidgets повністю вилучена з програми.
У Qt-інтерфейсі є великоднє яйце, яке «вдягає» значок заголовка програми у шапку Санта Клауса. Великоднє яйце проявляє себе з 18 грудня (за тиждень перед католицьким Різдвом) по 1 січня.
Також підтримуються скіни довільної форми, а отже й скіни популярних плеєрів Winamp та XMMS. Крім графічних, є текстовий інтерфейс, що дозволяє керувати програмою через командний рядок або написанням скриптів. Для віддаленого керування існує веб-інтерфейс та зв'язок через Telnet.
Рішення на основі VideoLAN
Рішення на основі VideoLAN включає наступні програми:
- VLS (VideoLAN Server) з можливістю трансляції на один або декілька комп'ютерів мережі файлів формату MPEG-1, MPEG-2 і MPEG-4, DVD-відео, цифрового телебачення, включаючи супутникове, а також відео в реальному часі
- VLC (спочатку званий VideoLAN Client), який можна використовувати або як сервер потокової трансляції файлів формату MPEG-1, MPEG-2 і MPEG-4, DVD-відео та відео в реальному часі на один або декілька комп'ютерів мережі, або як клієнт для прийому, декодування і демонстрації відеопотоків в різних операційних системах
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/e/e9/Videolan_net.jpg/700px-Videolan_net.jpg)
Інші можливості
Для Mozilla Firefox та інших браузерів платформи Gecko існує плагін VLC, що дає можливість відтворювати аудіо та відео з вікна браузера.
Див. також
Примітки
- ↑ Jean-Baptiste Kempf : VLC, la success-story d'un entrepreneur français
- ↑ https://web.archive.org/web/20180325001937/https://www.videolan.org/vlc/#download
- ↑ а б в г д е ж и к л 15 years of VLC and VideoLAN — 2016.
- ↑ https://www.videolan.org/vlc/download-windows.html
- ↑ https://www.videolan.org/vlc/download-macosx.html
- ↑ https://www.videolan.org/vlc/#download
- ↑ https://www.videolan.org/vlc/download-android.html
- ↑ а б http://www.videolan.org/vlc/#download
- ↑ а б в г д http://videolan.org/vlc/#download
- ↑ http://videolan.org/vlc/download-syllable.html
- ↑ http://videolan.org/vlc/download-freebsd.html
- ↑ Qt Interface
- ↑ а б в VLC playback Features
- ↑ VLC media player
- ↑ а б в http://www.videolan.org/vlc/index.en_GB.html
- ↑ http://www.videolan.org/developers/i18n/
- ↑ Jon Lech Johansen (23 червня 2005). VLC cone (англ.). So sue me: Jon Lech Johansen's blog. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 3 липня 2008.
- ↑ Релиз медиаплеера VLC 2.1.0 // opennet.ru 26.09.2013
- ↑ VLC features list (англ.). VideoLAN Project. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 1 липня 2007.
- ↑ VLC 360° Technical Preview. VideoLAN. Процитовано 28 листопада 2016.
- ↑ а б Щоб скористатись кодеком AMR, VLC і FFmpeg повинні бути скомпільовані з підтримкою AMR. Це пояснюється тим, що лізензія AMR не сумісна з лізензією VLC.
- ↑ Кодеки Indeo 4 і Indeo 5 не підтримуються.
- ↑ а б Поточна версія підтримує тільки частину форматування SSA/ASS (тільки вивід кольорів без позиціонування, анімації тощо). Анонсовано, що це буде виправлено у версії 0.9.0.
- ↑ а б в Буде додано в 0.9.0
- ↑ Програвання Real Audio доступне лише через бібліотеку FFmpeg, яка, в цей час, підтримує тільки декодер Cook (RealAudio G2 / RealAudio 8).
- ↑ В даний час, підтримується тільки при інкапсуляції у формат Matroska і без підтримки багатоканальності.
- ↑ VLC має бути скомпільваний з підтримкою mp3lame.
- ↑ Jean-Baptiste Kempf (10 лютого 2007). Qt4 Interface. Yet another blog for JBKempf. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 24 липня 2010.
Посилання
- Офіційна сторінка плеєра VLC
- Скріншоти(англ.)
- VideoLAN Wiki(англ.)
- Сайт École Centrale Paris(фр.)
![]() |
Це незавершена стаття про програмне забезпечення. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
Помилка Lua у Модуль:External_links у рядку 56: assign to undeclared variable 'link'.
- Програмне забезпечення за алфавітом
- Вебкамери
- Мультимедійні каркаси
- Медіаплеєри
- Медіаплеєри для Linux
- Вільне програмне забезпечення на C
- Вільне ПЗ для Windows
- Вільне ПЗ для Linux
- Програмне забезпечення для Android
- Багатоплатформне ПЗ
- Вільне програмне забезпечення на C++
- Багатоплатформне вільне програмне забезпечення