Шахи (Україна)
село Шахи | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Рівненська область |
Район | Сарненський район |
Громада | Дубровицька міська громада |
Облікова картка | с Шахи |
Основні дані | |
Засноване | 1920[2] |
Перша згадка | XVI століття[джерело?] |
Населення | 110 (01.01.2011)[1] |
Площа | 0,32 км²[2] |
Густота населення | 471,88[2] осіб/км² |
Поштовий індекс | 34146[2] |
Телефонний код | +380 3658[2] |
Географічні дані | |
Географічні координати | 51°36′28″ пн. ш. 26°53′20″ сх. д.H G O |
Середня висота над рівнем моря |
141[джерело?] м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 34146, Рівненська обл., Дубровицький р-н, с. Великі Озера, вул. Бегми, 60[2] |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Ша́хи — село в Україні, у Дубровицькій міській громаді Сарненського району Рівненської області.[2] До 2020 підпорядковувалася Великоозерянській сільській раді.[2] Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 722-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Рівненської області» увійшло до складу Дубровицької міської громади.[3]
Населення становить 110 осіб (2011).[1]
Назва
Польською мовою згадується як Szachy,[4] російською — як Шахи.[5]
Географія
Площа села — 0,32 км².[2] Згідно з дослідженням 2017 року, за яким оцінювалися масштаби антропогенної трансформації території Дубровицького району внаслідок несанкціонованого видобутку бурштину, екологічна ситуація села характеризувалася як «кризова».[6]
Клімат
Клімат у селі вологий континентальний («Dfb» за класифікацією кліматів Кеппена).[7] Опадів 619 мм на рік.[7] Найменша кількість опадів спостерігається в березні й сягає у середньому 29 мм.[7] Найбільша кількість опадів випадає в червні — близько 90 мм.[7] Різниця в опадах між сухими та вологими місяцями становить 61 мм.[7] Пересічна температура січня — -5,7 °C, липня — 18,6 °C.[7] Річна амплітуда температур становить 24,3 °C.[7]
Клімат Шахів | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | −2,7 | −1,3 | 3,4 | 12,4 | 19,4 | 23,0 | 23,9 | 23,2 | 18,3 | 11,7 | 4,7 | −0,1 | 11,3 |
Середня температура, °C | −5,7 | −4,5 | −0,3 | 7,5 | 13,8 | 17,6 | 18,6 | 17,7 | 13,3 | 7,7 | 2,2 | −2,7 | 7,1 |
Середній мінімум, °C | −8,6 | −7,7 | −4 | 2,7 | 8,2 | 12,2 | 13,3 | 12,3 | 8,4 | 3,8 | −0,2 | −5,2 | 2,9 |
Норма опадів, мм | 37 | 30 | 29 | 43 | 57 | 90 | 83 | 65 | 57 | 44 | 42 | 42 | 619 |
Джерело: Climate-Data.org (англ.) |
Історія
У 1906 році село входило до складу Висоцької волості Рівненського повіту Волинської губернії Російської імперії.[5] Водночас на сайті Верховної Ради України зазначено, що село засноване 1920 року.[2]
У 1921—1939 роки входило до складу Польщі.[8] У 1921 році село входило до складу гміни Висоцьк Сарненського повіту Поліського воєводства Польської Республіки.[4] 1 січня 1923 року розпорядженням Ради Міністрів Польщі Висоцька гміна вилучена із Сарненського повіту і включена до Столінського повіту.[9] У 1935 році хутори Шахи, Небивальське, Прилоп та лісничівка Гранкі належало до громади Шахи гміни Висоцьк Поліського воєводства.[10]
У роки Другої світової війни деякі мешканці села долучилися до національно-визвольної боротьби.[11]
У 1947 році село Шахи разом з хутором Чертежнк підпорядковувалося Шахівській сільській раді Висоцького району Ровенської області УРСР.[12]
Відповідно до прийнятої в грудні 1989 року постанови Ради Міністрів УРСР село занесене до переліку населених пунктів, які зазнали радіоактивного забруднення внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, жителям виплачувалася грошова допомога.[13] Згідно з постановою Кабінету Міністрів Української РСР, ухваленою в липні 1991 року, село належало до зони гарантованого добровільного відселення.[ком. 3][15] На кінець 1993 року забруднення ґрунтів становило 2,67 Кі/км² (137Cs + 134Cs ), молока — 31,97 мКі/л (137Cs + 134Cs), картоплі — 2,53 мКі/кг (137Cs + 134Cs), сумарна доза опромінення — 761 мбер, з якої: зовнішнього — 35 мбер, загальна від радіонуклідів — 726 мбер (з них Cs — 715 мбер).[16]
Населення
Зміни населення | ||
---|---|---|
Рік | Населення | Зміна |
1906[5] | 237 | — |
1921[4] | 303 | +27.8% |
1989[17] | 235 | −22.4% |
1993[16] | 146 | −37.9% |
2001[18] | 151 | +3.4% |
2011[1] | 110 | −27.2% |
2017[19] | 141 | +28.2% |
Динаміка населення |
Станом на 1 січня 2011 року населення села становить 110 осіб.[1] Густота населення — 471,88 особи/км².[2]
Станом на 1906 рік у селі було 26 дворів та мешкало 237 осіб.[5]
Станом на 10 вересня 1921 року в селі налічувалося 52 будинки та 303 мешканці, з них: 145 чоловіків та 158 жінок; 286 православних та 17 юдеїв; 286 українців (русинів), 9 поляків та 8 євреїв.[4]
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 235 осіб, з яких 105 чоловіків та 130 жінок.[17] На кінець 1993 року в селі мешкало 146 жителів, з них 33 — дітей.[16]
За переписом населення України 2001 року в селі мешкала 151 особа.[18]
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:[20]
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,34 % |
російська | 0,66 % |
Вікова і статева структура
Структура жителів села за віком і статтю (станом на 2011 рік):[21]
Вік | Чоловіків | Жінок | Разом |
---|---|---|---|
0-17 | 19 | 13 | 32 |
18-39 | 19 | 14 | 33 |
40-59 | 13 | 7 | 20 |
60+ | 8 | 17 | 25 |
Разом | 59 | 51 | 110 |
Соціально-економічні показники
Працездатне населення | Непрацездатне населення | Все населення | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | Жінки | Разом | Чоловіки | Жінки | Разом | 110 | ||||||
ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | |
32 | 29 | 21 | 19 | 53 | 49 | 9 | 8 | 16 | 14 | 25 | 23 |
Зайняті | Безробітні | Все населення | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | Жінки | Разом | Чоловіки | Жінки | Разом | 110 | ||||||
ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | ос. | % | |
79 | 7 | 65 | 6 | 144 | 13 | 243 | 23 | 164 | 15 | 407 | 38 |
Дорослі | Діти | Пенсіонери | Інваліди Німецько-радянської війни | Учасники бойових дій | Інваліди всіх груп і категорій | Люди, які обслуговуються служб. соц. допом. на дому | Неповні сім'ї | Діти з неповних сімей | Багатодітні сім'ї | Діти з багатодітних сімей | Діти-інваліди | Діти-сироти | Одинокі багатодітні матері |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
98 | 42 | 29 | - | - | 3 | 4 | - | - | 6 | 23 | - | - | - |
Політика
Органи влади
Місцеві органи влади представлені Великоозерянською сільською радою.[2]
Вибори
Село входить до виборчого округу № 155.[25] Станом на 2011 рік кількість виборців становила 67 осіб.[1]
Культура
У селі працює Шахівський сільський клуб на 75 місць.[26]
Освіта
У селі діє Шахівська загальноосвітня школа І ступеня.[27] У 2011 році в ній навчалося 3 учні (із 60 розрахованих) та викладало 2 учителі.[27]
Релігія
У другій половині XIX століття село належало до православної парафії церкви Покрови Святої Богородиці села Озеряни.[28]
Примітки
Коментарі
- ↑ рос. Шахи, 9 дворів.
- ↑ нім. Schachi, 9 дворів.
- ↑ «Зона гарантованого добровільного відселення — територія зі щільністю забруднення ґрунту понад доаварійний рівень ізотопами цезію від 5,0 до 15 Кі/км², або стронцію від 0,15 до 3,0 Кі/км², або плутонію від 0,01 до 0,1 Кі/км², де розрахункова ефективна еквівалентна доза опромінення людини з урахуванням коефіцієнтів міграції радіонуклідів у рослини та інших факторів може перевищувати 1,0 мЗв (0,1 бер) за рік понад дозу, яку вона одержувала у доаварійний період.»[14]
Джерела
- ↑ а б в г д Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 4.
- ↑ а б в г д е ж и к л м н с Шахи // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
- ↑ Кабінет Міністрів України - Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Рівненської області. www.kmu.gov.ua (ua) . Процитовано 3 жовтня 2021.
- ↑ а б в г Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej opracowany na podstawie wyników pierwszego powszechnego spisu ludności z dn. 30 września 1921 r. i innych źródeł urzędowych (PDF). Т. Tom VIII, Województwo poleskie. Warszawa: Główny Urząd Statystyczny. 1924. с. 65.
{{cite book}}
: Недійсний|nopp=n
(довідка) (пол.) - ↑ а б в г Список населенных мест Волынской губернии / Издание Волынского губернского статистического комитета. — Житомир : Волынская губернская типография, 1906. — С. 210. (рос.)
- ↑ Ковалевський, С. Б.; Легкий, В. В. (30 листопада 2017). Інтегральна оцінка антропогенної трансформації лісових ландшафтів Дубровицького району внаслідок несанкціонованого видобутку бурштину. Науковий вісник НЛТУ України (укр.). 27 (9): 52—55. doi:10.15421/40270911. ISSN 2519-2477. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ а б в г д е ж Shakhy climate: Average Temperature, weather by month, Shakhy weather averages. Climate-Data.org. Процитовано 16 жовтня 2019.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) (англ.) - ↑ ІАУ, 1980, с. 57.
- ↑ Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 6 grudnia 1922 r. o utworzeniu powiatu stolińskiego oraz włączeniu gmin dobrosławskiej i pohostskiej do powiatu pińskiego. (пол.)
- ↑ Poleski Dziennik Wojewódzki. 1935, nr 18. — Brześć nad Bugiem : Poleski Urząd Wojewódzki, 1935.11.20. — С. 60-62. (пол.)
- ↑ Рівненщині - 70. dubrlibr.rv.ua. Процитовано 29 жовтня 2019.
- ↑ Українська РСР: Адміністративно-територіальний поділ (на 1 вересня 1946 року) / М. Ф. Попівський (відп. ред.). — 1 вид. — К. : Українське видавництво політичної літератури, 1947. — С. 440.
- ↑ Постанова від 14 грудня 1989 г. N 315 «Про додаткові заходи щодо посилення охорони здоров'я та поліпшення матеріального становища населення, яке проживає на території, що зазнала радіоактивного забруднення в результаті аварії на Чорнобильській АЕС». zakon.rada.gov.ua. Архів оригіналу за 24 вересня 2018. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ Термін «Зона гарантованого добровільного відселення». zakon.rada.gov.ua. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ Про організацію виконання постанов Верховної Ради Української РСР про порядок введення в дію законів Української РСР "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи" та "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок чорнобильської катастрофи". zakon.rada.gov.ua. Архів оригіналу за 10 грудня 2018. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ а б в Коротун І. М., Коротун Л. К. Географія Рівненської області в 3-х частинах. — Рівне, 1996. — С. 270.
- ↑ а б Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Рівненська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ а б Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Рівненська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ КІЛЬКІСТЬ НАСЕЛЕННЯ ДУБРОВИЦЬКОГО РАЙОНУ. Дубровицька районна державна адміністрація. Архів оригіналу за 9 жовтня 2019. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ Розподіл населення за рідною мовою, Рівненська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Процитовано 16 жовтня 2019.
- ↑ Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 5.
- ↑ Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 10.
- ↑ Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 13.
- ↑ Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 42.
- ↑ Рівненська область — одномандатний виборчий округ № 155. Процитовано 16 жовтня 2019.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) - ↑ Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 55.
- ↑ а б Паспорт Дубровицького району, 2011, с. 51.
- ↑ Державний архів Житомирської області: Каталог метричних книг. — Житомир : Вид-во «Волинь», 2010. — Т. 2: Православ’я. — С. 437.
Офіційні дані та нормативно-правові акти
- Паспорт Дубровицького району (станом на 1 січня 2011 року) (doc). Дубровицька районна рада. Архів оригіналу за 10 лютий 2015. Процитовано 16 жовтня 2019.
Мапи
- Історичний Атлас України / Гол. ред. Л. Винар; Упорядн.: І. Тесля, Е. Тютько. Українське історичне товариство. — Монреаль; Нью-Йорк; Мюнхен, 1980. — 182 с.
Література
- Цинкаловський О. Шахи // Стара Волинь і Волинське Полісся. Краєзнавчий словник — від найдавніших часів до 1914 року. — Вінніпег : Накладом Товариства «Волинь», 1986. — Т. 2 : Л — Я. — С. 534.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Шахи (Україна)
- с. Шахи // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
|