Людомил Гюркович
Людомил Гюркович | |
---|---|
![]() | |
Народження | 23 листопада 1899 Станиславів (нині Івано-Франківськ) |
Смерть | 20 липня 1980 (80 років) |
Поховання | Cmentarz Stary w Kielcachd |
Країна (підданство) | ![]() |
Навчання | Національний університет «Львівська політехніка» |
Діяльність | архітектор |
![]() |
Людомил Гюркович (Ludomił Gyurkovich, 23 листопада 1899, Станиславів, нині Івано-Франківськ — 20 липня 1980, Кельці) — польський архітектор, реставратор.
Представники родини Гюрковичів прибули до Львова із Сербії у часи Весни народів. Людомил Гюркович народився 1899 року в Станиславові (тепер Івано-Франківськ). Був одним із трьох дітей у сім'ї Леона Гюрковича — правника, пізніше директора Казенної палати у Львові. Мати Ядвіга з Суліславських.[1] 1917 року закінчив Другу реальну школу у Львові.[2] Навчався у Відні, а 1926 року закінчив архітектурний факультет Львівської політехніки.[3]
1926 року став членом Політехнічного товариства у Львові.[4] 26 листопада того ж року обраний «членом-заступником» до правління Кола архітекторів польських у Львові.[5] Був асистентом на кафедрі містобудування Львівської політехніки. Працював у технічному управлінні магістрату. Заснував власне архітектурно-будівельне підприємство з офісом на вулиці Дверницького, 2 (тепер вул. Свєнціцького).[3] До 1934 року спільником був інженер Станіслав Маліна.[6] У Львові від 1930 року проживав у віллі, збудованій за власним проєктом на вулиці Обводовій, 6 (тепер вулиця Труша).[7] Згодом був головним архітектором Центрального промислового округу в Сандомирі. Після війни працював у Сандомирі, Острівці-Свентокшиському і Кельцях.[3] Помер 20 липня 1980 року в Кельцях.[8]
Будівлі Гюрковича відносяться до функціоналізму, часто доповнені елементами історичних стилів.[3] Були також приклади спрощеного бароко (каплиця в Кульпаркові[9]), неокласицизму (власна вілла у Львові[7]). Окрім архітектурних робіт Гюркович також автор нереалізованого проєкту вітражів для костелу в селі Скелівка Старосамбірського району (1920-ті роки, співавтор Вітольд Равський).[10] 1927 року створив низку креслень і замальовок, які ілюстрували статтю Ігнатія Дрекслера про регуляцію міських вулиць.[11] 1930 року виконав фронтиспис для виданої у Львові книжки «Semper Fidelis. Obrona Lwowa w obrazach współczesnych».
- Реставрація понищеного артобстрілом 1915 року костелу в Тарнобжегу в місцевості Мехоцін. Затверджений львівським консерватором проєкт Гюрковича від 1928 року передбачав добудову півциркульної у плані каплиці з півночі, а також крухти і вежі із заходу. Реалізовано лише каплицю. Викладено нові склепіння, замінено конструкції даху і збудовано нову сигнатурку. Ззовні до стін добудовано підпори (можливо однак, що лише облицьовано цеглою старі). Роботи завершено 1931 року.[12]
- Каплиця в селі Кульпарків (тепер місцевість у Львові). Збудована у 1926—1927 роках у формах сильно спрощеного бароко. Зруйнована 1970 або 1973 року.[9]
- Костел у Чишках, збудований значною мірою 1928 року, але до 1939-го остаточно не завершений. Проєкт створено вже у тракті будови (точна дата початку робіт невідома, можливо 1915 рік). Початково існував неоготичний проєкт дорожного інженера Євстахія Коссоноги, створений за зразком Маєрського.[13]
- Реставрація триярусної ренесансної аркади-лоджії у подвір'ї будинку № 6 на площі Ринок у Львові у 1926—1929 роках. Виконана спільно з Вавжинцем Дайчаком. Від початку XIX ст. аркада була забудована флігелями.[14]
- Власна вілла Гюрковича на вулиці Труша, 6 у Львові. Збудована 1930 року.[7]
- Проєкт костелу у Хмелиськах від 1929 року. Не був прийнятий до реалізації.[15]
- Відбудова костелу у Старих Скоморохах. Проєкт 1929 року, реалізований до 1932. Спорудженням керував будівничий Владислав Гертман. Загальна брила має традиційні форми, але з модерністичним фасадом, позбавленим оздоб. Існував також нереалізований проєкт Станіслава Бліхарського від 1925 року.[16]
- Склеп Гюрковичів на Личаківському цвинтарі, споруджений 1933 року. Увінчаний рельєфом «Воскресіння святого Лазаря», виконаний за ескізом Гюрковича ймовірно Юліаном Міколайським.[17]
- Головний вівтар львівського костелу святої Єлизавети у стилі ар деко. Мармурово-алебастровий, місцями золочений, з металевими та бетонними елементами, створений у 1930—1934 роках[18] (існують також версії про 1928—1934[19] і про 1928—1933 роки[20]). Співавтор архітектор Юзеф Шостакевич, проєкт модифікував архітектор Вавжинець Дайчак. Вівтар виконала Фабрика алебастрових виробів у Журавно. Дев'ять стюкових і алебастрових скульптур створила Яніна Райхерт-Тот.[18]
- Каплиця у Гвардійському Теребовлянського району. Будувалась із великими перервами у 1925—1937 роках. Приписується Гюрковичу. За будовою каплиця майже ідентична до його костелу у Скоморохах (1929—1932).[21]
- Реставрація парафіяльного костелу в Журові. Тривала до 1938. Проєкт перебудови захристії, невідомо чи реалізований.[22]
- Металеві ґрати у стилі ар деко над дверима кам'яниці № 4 на площі Ринок у Львові (кінець 1920-х).[23]
- Костел в Матеушувці у модернізованих необарокових формах. Проєкт 1929 року, будівництво тривало у 1931–1939.[24]
- Костел Матері Божої Параманної і монастир кармелітів босих у Львові в місцевості Персенківка. Проєкт 1931 року передбачав монастир і тринавовий костел у простих помірковано-модерністичних формах із деякими історичними елементами, такими як руст, антаблемент, обрамлення вікон. У тракті реалізації протягом 1932—1938 років проєкт зазнав змін. Довелось відмовитись від високої вежі-дзвіниці, східчастий фронтон костелу замінено на трикутний. Будівництвом від імені спілки Гюрковича і Станіслава Маліни керував Володимир Ващишин.[25]
- Проєкт прибудови присінка у формах каплиці з куполом до костелу кларисок у Львові, 1930 рік. Не був прийнятий до реалізації.[26]
- Проєкт костелу в Маріямполі, створений 1930 року, реалізовувався від 1935-го. У 1939-му додатково спроєктував плебанію, яку того жроку реалізовано.[27]
- Проєкт вівтаря святої Терези парафіяльного костелу в Рудках. Виконаний 1931 року, скульптури авторства Міколайського.[28]
- Генеральний план Коломиї (1930-ті).[29]
- Генеральний план Кольбушової (1930-ті).[29]
- Костел святого Андрія в селі Двікози Сандомирського повіту. Проєкт 1940 року, реалізований у 1956—1965.[30]
- Костел у селі Моравиця поблизу Кельців, 1975 рік.[31]
- Невстановлені роботи в костелі кармелітів босих у Загір'ї.[3]
- Невстановлені роботи в костелі Марії Магдалини у Львові.[3]
- Керівництво спорудженням «Дому солдата» у Львові на площі Петрушевича.[1]
- Каплиця в селі Загір'я-Кукільницьке. До початку Другої світової збудована, але не викінчена.[32] За формами близька до костелу у Скоморохах Бучацького району. На цій підставі авторство приписується Гюрковичу.[21]
- ↑ а б Nicieja S. Łyczaków: dzielnica za Styksem. — Wrocław : Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1998. — S. 223—224. — ISBN 83-04-04414-5.
- ↑ Trzynaste sprawozdanie Dyrekcji C. K. II. Szkoły Realanej we Lwowie za rok szkolny 1916-17. — Lwów : Nakładem dyrekcyi zakładu, 1917. — S. 34.
- ↑ а б в г д е Skrabski J. Kościół i klasztor OO. Karmelitów Bosych na Persenkówce // Kościoły i klasztory Lwowa z wieków XIX i XX. — Kraków : Antykwa, 2004. — Т. 12. — S. 291—292. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-89273-17-9.
- ↑ Księga pamiątkowa, wydana przez komisję, wybraną z łona Polskiego Towarzystwa Politechnicznego we Lwowie [1877—1927] / Pod. red. dr. Maksymiljana Matakiewicza. — Lwów : Nakładem Polskiego Towarzystwa Politechnicznego we Lwowie, 1927. — S. 90.
- ↑ Różne sprawy // Czasopismo Techniczne. — 1926. — № 24. — S. 416.
- ↑ Skrabski J. Kościół i klasztor OO. Karmelitów Bosych na Persenkówce… — S. 283.
- ↑ а б в Бірюльов Ю. О. Вілли архітекторів // Галицька брама. — 2007. — № 3—4 (147—148). — С. 25.
- ↑ Бірюльов Ю. О. Ґюркович Людомил // Енциклопедія сучасної України / Національна академія наук України, Наукове товариство імені Шевченка. — К : Поліграфкнига, Укрвидавполіграфія, 2007. — Т. 7. — С. 110. — ISBN 978-966-02-4457-3.
- ↑ а б Ostrowski J. Kaplica publiczna na Kulparkowie // Koscioły i klasztory Lwowa z wieków XIX i XX. — Kraków : Antykwa, 2004. — Т. 12. — S. 253—254. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-89273-17-9.
- ↑ Walczak M. Kościół parafialny p. w. Św. Marcina w Felsztynie // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 1997. — Т. 5. — S. 74. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-47-5.
- ↑ Drexler I. Szerokość jezdni w ulicach miejskich // Czasopismo Techniczne. — 1927. — № 18. — S. 291.
- ↑ Polanowski L. Kościół parafialny pw Św. Marii Magdaleny w Miechocinie // Tarnobrzeskie Zeszyty Naukowe. — Czerwiec 1995. — № 10. — S. 13; Wójcik-Łużycki A. Nieznane plany rozbudowy kościoła św. Marii Magdaleny w Tarnobrzegu // Wiadomości Konserwatorskie. — 2012. — № 31. — S. 146—149.
- ↑ Zaucha T. Kościół parafialny p. w. Św. Michała Archanioła w Czyszkach // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Drukarnia Narodowa, 1995. — Т. 3. — S. 48. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-25-4.
- ↑ Архітектура Львова: Час і стилі. XIII—XXI ст. — Львів : Центр Європи, 2008. — С. 574. — ISBN 978-966-7022-77-8.; Вуйцик В. С. Державний історико-архітектурний заповідник у Львові. — 2-ге вид. — Львів : Каменяр, 1991. — С. 31. — ISBN 5-7745-0358-5.; Бірюльов Ю. О. Ґюркович Людомил // Енциклопедія сучасної України… — С. 110; Бірюльов Ю. О. Дюркович (Ґюркович) Людомил // Енциклопедія Львова / За редакцією А. Козицького та І. Підкови. — Львів : Літопис, 2008. — Т. 2. — С. 202. — ISBN 978-966-7007-69-0.
- ↑ Ostrowski J. Kościół parafialny p.w. Podniesienia Krzyża Św. Archanioła w Chmieliskach Starych // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 2008. — Т. 16. — S. 45, 49. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 978-83-89273-56-7.
- ↑ Lenartowicz Ś. Kościół parafialny p.w. Św. Michała Archanioła w Skomorochach Starych // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków: Drukarnia Narodowa, 2002. — Т. 10. — S. 346, 348. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-2-0; Skrabski J. Kaplica publiczna w Gniłowodach // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Drukarnia Narodowa, 2002. — Т. 15. — S. 241. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 978-83-89273-49-9.
- ↑ Biriulow J. Rzeźba lwowska. — Warszawa : Neriton, 2007. — S. 264—265. — ISBN 978-83-7543-009-7.
- ↑ а б Krasny P. Kościół parafialny p. w. Św. Elżbiety // Koscioły i klasztory Lwowa z wieków XIX i XX. — Kraków : Antykwa, 2004. — Т. 12. — S. 173, 180, 191. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-89273-17-9.
- ↑ Biriulow J. Rzeźba… — S. 273; Бірюльов Ю. О. Ґюркович Людомил // Енциклопедія сучасної України… — С. 110.
- ↑ Бірюльов Ю. О. Дюркович (Ґюркович) Людомил // Енциклопедія Львова… — С. 202.
- ↑ а б Skrabski J. Kaplica publiczna w Gniłowodach… — S. 241.
- ↑ Petrus J. Kościół parafialny p. w. Stanisława Biskupa i Męczennika w Żurowie // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 2002. — Т. 10. — S. 393. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-2-0.
- ↑ Банцекова А. Є. До питання визначення стилю Ар Деко в архітектурі Львова // Вісник інституту «Укрзахідпроектреставрація». — 2008. — № 18. — С. 140.
- ↑ Kurzej M. Kościół parafialny p. w. Św. Józefa w Mogilnicy // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 2009. — Т. 17. — S. 245. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 978-83-89273-71-0.
- ↑ Skrabski J. Kościół i klasztor OO. Karmelitów Bosych na Persenkówce… — S. 280—292.
- ↑ Zaucha T. Kościół p. w. Niepokalanego Poczęcia Najśw. Panny Marii i dawny klasztor ss. Bernardynek // Kościoły i klasztory Lwowa z okresu przedrozbiorowego. — Kraków : Antykwa, 2011. — Т. 19. — S. 81, il. 143—145. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 978-83-89273-92-5.
- ↑ Betlej A. Kościół parafialny p. w. Świętej Trójcy w Mariampolu // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 2002. — Т. 10. — S. 226—227. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-2-0.
- ↑ Walczak M. Kościół parafialny p. w. Wniebowzięcia Najświętszej Panny Marii w Rudkach // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 1999. — Т. 7. — S. 305, 310. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-66-1.
- ↑ а б Бірюльов Ю. О. Дюркович (Ґюркович) Людомил // Енциклопедія Львова… — С. 202; Skrabski J. Kościół i klasztor OO. Karmelitów Bosych na Persenkówce… — S. 292; Zaucha T. Kościół parafialny p.w. Św. Michała Archanioła w Czyszkach… — S. 51.
- ↑ Majdowski A. Wzorce stylistyczno-kompozycyjne przedsoborowych kościołów w Polsce 1945—1965 // Architektura pierwszej połowy XX w. i jej ochrona w Gdyni i w Europie. — Gdynia, 2011. — S. 99. — (Modernizm w Europie — modernizm w Gdyni. — № 2). — ISBN 978-83-907114-9-2.
- ↑ Gągol J. Wapień pińczowski // Nowy Kamieniarz. — 2004. — № 9. — S. 41.
- ↑ Betlej A. Kościół parafialny p. w. Św. Marii Magdaleny w Kąkolnikach // Kościoły i klasztory rzymskokatolickie dawnego województwa ruskiego. — Kraków : Antykwa, 2002. — Т. 10. — S. 192. — (Materiały do dziejów sztuki sakralnej na ziemiach wschodnich dawnej Rzeczypospolitej; Cz. 1). — ISBN 83-85739-2-0.
- Бірюльов Ю. О. Ґюркович Людомил // Енциклопедія сучасної України / Національна академія наук України, Наукове товариство імені Шевченка. — К : Поліграфкнига, Укрвидавполіграфія, 2007. — Т. 7. — С. 110. — ISBN 978-966-02-4457-3.
- Бірюльов Ю. О. Дюркович (Ґюркович) Людомил // Енциклопедія Львова / За редакцією А. Козицького та І. Підкови. — Львів : Літопис, 2008. — Т. 2. — С. 201—202. — ISBN 978-966-7007-69-0.