Путнянський монастир
Путнянський монастир | |
---|---|
![]() | |
47°51′57″ пн. ш. 25°35′47″ сх. д. / 47.86600000002777477° пн. ш. 25.59652778002777751° сх. д.Координати: 47°51′57″ пн. ш. 25°35′47″ сх. д. / 47.86600000002777477° пн. ш. 25.59652778002777751° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Сучава[1] |
Тип | монастир |
Стиль | готика |
Дата заснування | 1466 |
![]() | |
![]() |
Путнянський монастир (рум. Mănăstirea Putna) — православний чоловічий монастир у Румунії, в селі Путна Сучавського повіту. Належить Румунській Православній Церкві, Сучавсько-Радівецьке архієпископство Молдавсько-Буковинської митрополії. Заснований 1466 року молдавським воєводою Штефаном III. Названий за місцем розташування, на честь Успіння Богородиці. Був одним із найважливіших культурних центрів Молдавського князівства. У монастирській бібліотеці зберігається Путнянське Євангеліє.
Назва
- Путнянський монастир (рум. Mănăstirea Putna; церк.-слов. монастирь ωт путнои) — українська назва[2].
- Монастир Путна
- Успенський монастир
Історія
«Успіння Пресвятої Богородиці монастир Путна» є православною святинею часів Молдавського князівства, заснований 1466-го р. воєводою Штефаном ІІІ.
3 вересня 1470 року Путнянський монастир освятив молдавський митрополит Теоктист I[3] у присутності воєводи Штефана ІІІ і членів його родини.
Зведення основних споруд комплексу було завершено 1469 р. Зовнішні укріплення та в'їзні вежі були збудовані до 1481 року.
Монастир був центром слов'янсько-волоської писемності. Сьогодні в ньому знаходяться багато рукописів, церковних цінностей та інших артефактів (зокрема, Путнянське євангеліє). Одним з головних їх дослідників був український філолог Омелян Калужняцький.
Значну увагу Путнянському монастирю приділяв молдавський господар (1634-1653) Васілє Лупул — тесть Тимоша Хмельницького.
Територія монастиря є місцем поховання:
- молдавських господарів:
- Штефана ІІІ Великого з членами родини
- Богдана III Сліпого
- Штефана IV Молодого
- багатьох молдавських православних ієрархів (зокрема, Ісаї (Балашескула)).
Сьогодні монастир є доволі потужним центром паломництва північної Румунії.
Галерея
-
Загальний вигляд монастиря
-
Стара монастирська церква
-
Стара монастирська церква та монастирський цвинтар
-
Келії монастиря
-
Екстер'єр Успенської церкви
-
Екстер'єр Успенської церкви
-
Іконостас Успенської церкви
-
Гробниця Штефана ІІІ (напис церковнослов'янською мовою)
Примітки
- ↑ а б Wiki Loves Monuments monuments database — 2017.
- ↑ Українські грамоти XV ст… 1965:118, 124; Північна Буковина її минуле і сучасне… 1969:34.
- ↑ Mitropolitul Teoctist I al Moldovei // Păcurariu, Mircea. Dicționarul Teologilor Români, Bucharest: Editura Univers Enciclopedic, 1996.
Бібліографія
Джерела
- Українські грамоти XV ст. / Підготовка тексту, вступна стаття і коментарі В. М. Русанівського. Київ: Наукова думка, 1965.
- № 59. Стефан воєвода дає грамоту в тому, що він купив у Оани, брата Олекси мечника, за сто двадцять татарських золотих село Балковці і тепер дарує його Путнянському монастиреві (10 вересня 1471 року, Сучава). С. 118—120.
- № 62. Стефан воєвода дарує Путнянському монастиреві віск, що надходить з Сиретського торгу, млини та село Козминул у Чернівській волості і встановлює межі монастирських угідь (3 квітня 1488 року, Сучава). С. 124—126.
Монграфії
- Буковина: її минуле і сучасне. / під ред. Д. Квітковського, Т. Бриндзана, А. Жуковського. — Париж — Філядельфія — Дітройт: Зелена Буковина, 1956. [1]
- Північна Буковина її минуле і сучасне / В. Курило, М. Лещенко, О. Романець, Н. Сирота, П. Тимощук. — Ужгород: Карпати, 1969.
Довідники
- Путна, монастырь // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
- Путна // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XII : Літери По — Риз. — С. 1548. — 1000 екз.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Путнянський монастир
|