Готтентоти
Готтентоти Khoikhoi | |
---|---|
![]() Літній чоловік готтентот | |
Кількість | біля 125 тис. осіб |
Ареал | ![]() ![]() ![]() |
Близькі до | бушмени |
Мова | різні койсанські мови |
Релігія | християнство (протестанти), традиційні вірування |
Готтенто́ти[1] (самоназва кой-коїн «люди людей», кхої) — койсанський народ на південному заході Африки.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/A_female_Hottentot%2C_with_steatopygy%2C_Wellcome_M0000431.jpg/200px-A_female_Hottentot%2C_with_steatopygy%2C_Wellcome_M0000431.jpg)
Готтентоти живуть у південній і центральній Намібії (100 тис. чоловік), Ботсвані (25 тис. чоловік) і у ПАР (2 тис. чоловік).
Антропологічно готтентоти належать до капоїдної раси. Зараз поділяються на групи наа і метисів-рехобот (рехоботські бастери). Характерною ознакою у готтентотських жінок, як і в деяких інших південноафриканських народів (зокрема, бушменів) є стеатопігія — явище відкладання жиру переважно на сідницях[2].
Розмовляють мовами і діалектами (понад 30) готтентотської (центральної) групи койсанської мовної сім'ї.
Серед готтентотів багато протестантів, хоча зберігаються також і традиційні вірування.
Готтентоти історично населяли західні терени Південної Африки, але міграціями банту були відсунуті на північ. Протягом XVII—XIX століть голландські, англійські та німецькі колонізатори винищили багато племен готтентотів, решту зігнали з їх земель. Колонізація зруйнувала господарство і спосіб життя готтентотів. У 1904—1907 роках зайнялось стихійне повстання готтентотів проти завойовників, яке було жорстко придушено.
На даному історичному етапі інкорпоруються у суспільство країн, де проживають — працюють переважно в наймах на фермах європейців та в містах.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Bundesarchiv_Bild_146-1981-157-15%2C_Deutsch-S%C3%BCdwestafrika%2C_Kriegsgefangene.jpg/220px-Bundesarchiv_Bild_146-1981-157-15%2C_Deutsch-S%C3%BCdwestafrika%2C_Kriegsgefangene.jpg)
Традиційне заняття — відгінне скотарство (велика рогата худоба, худоба місцевої довгорогої породи, вівці, кози). Лише у XIX—ХХ століттях стали освоювати землеробство.
Традиційне поселення — крааль.
Жили сільськими громадами (декілька самостійних родин). Форма влади — вождівство.
- ↑ Гуттентоти // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- ↑ Стеатопигия // Большой Энциклопедический словарь. 2000.. Архівовано з джерела 11 лютого 2018. Процитовано 10 лютого 2018. (рос.)
- Ґоттентоти // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() |
Це незавершена стаття про Африку. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() |
Це незавершена стаття з етнології. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Ця стаття потребує додаткових посилань на джерела для поліпшення її перевірності. (серпень 2023) |