Хрест-якір
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Coa_Illustration_Cross_Mariner%27s.svg/200px-Coa_Illustration_Cross_Mariner%27s.svg.png)
Хре́ст-я́кір — стилізований хрест у вигляді якоря. Один із старих християнських символів, що уособлює Ісуса Христа і надію: «В ньому маємо, неначе якір душі, безпечний та міцний, що входить аж до середини за завісу» (Євр. 6:19)[1]. Часто використовується в геральдиці європейських і християнських країн. Також — Климе́нтівський хре́ст.
- Хре́ст-я́кір, або я́кірний хре́ст (англ. anchored cross; ісп. cruz anclada)
- Моряцький хрест (англ. mariner's cross)
- Климе́нтівський хре́ст, або хре́ст свято́го Климе́нта (англ. St. Clement's Cross), від якоря на його якому втопили святого мученика, папу Климента, першого історичного провідника християнства на українських теренах.
- На думку дослідників О. Бєлова і Г. Шаповалова варіацією хреста-якоря є тризуб, що його карбував на своїх монетах великий князь київський Володимир Святославич[2].
-
Волльматінген, Німеччина
- ↑ Послання апостола Павла до Євреїв 6:13-20 [Архівовано 14 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Офіційний інформаційний ресурс Української Греко-Католицької Церкви.
- ↑ Бєлов О., Шаповалов Г. Чому князь Володимир карбував на монетах символ «хрест-якір»? [Архівовано 14 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Музейний Вісник № 7. Запоріжжя, 2007.
- Бєлов О., Шаповалов Г. До питання про час виникнення символу «хрест-якір» [Архівовано 14 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Музейний Вісник № 7. Запоріжжя, 2007.
- Бєлов О., Шаповалов Г. Чому князь Володимир карбував на монетах символ «хрест-якір»? [Архівовано 14 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Музейний Вісник № 7. Запоріжжя, 2007.
- Шаповалов Г. Люлька із клеймом «хрест-якір» з колекції Національного заповідника «Хортиця» [Архівовано 14 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Музейний Вісник № 10. Запоріжжя, 2010.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Хрест-якір
- Символ шлюбу ранніх християн [Архівовано 2 липня 2018 у Wayback Machine.]