Ріхард Абеґґ
Ріхард Абеґґ | |
---|---|
нім. Richard Abegg | |
![]() | |
Ім'я при народженні | нім. Richard Wilhelm Heinrich Abegg |
Народився | 9 січня 1869[1][2][…] Данциг, провінція Пруссіяd, Королівство Пруссія[4] |
Помер | 3 квітня 1910[1][2][…] (41 рік) Кошалін, Західнопоморське воєводство, Республіка Польща |
Країна | ![]() |
Діяльність | хімік, фізик, аеронавт |
Alma mater | Кільський університет Тюбінгенський університет HU Berlin |
Галузь | хімія |
Заклад | Вроцлавський університет Стокгольмський університет Геттінгенський університет |
Науковий керівник | Август Вільгельм фон Гофман |
Відомі учні | Клара Іммервар |
Аспіранти, докторанти | Фрідріх Карл Рудольф Бергіус Клара Іммервар |
Членство | Леопольдина Akademische Verbindung Igel Tübingend Німецьке фізичне товариство (1909) |
Батько | Wilhelm Abeggd |
Брати, сестри | Wilhelm Abeggd Waldemar Abeggd |
Родичі | Julius Friedrich Heinrich Abeggd |
Автограф | ![]() |
![]() |
Ріхард Вільгельм Генріх Абеґґ (нім. Richard Wilhelm Heinrich Abegg; 9 січня 1869, Данціґ — 3 квітня 1910, біля Кошаліна) — німецький хімік, основоположник електронних уявлень про валентність.
Народився 9 січня 1869 року в місті Данцігу (нині Гданськ, Польща). Після закінчення середньої школи протягом 1886—1891 років вивчав органічну хімію в Кільському, Тюбінгенському і Берлінському університетах. У 1891 році захистив докторську дисертацію, виконану під керівництвом Августа Вільгельма фон Гофмана.
З 1894 року працював у Геттінгенському університеті (з 1897 року — професор); з 1899 року — приват-доцент Вищої технічної школи в Бреслау.
Загинув під час катастрофи повітряної кулі 3 квітня 1910 року біля міста Кошаліна.
Спочатку спеціалізувався на органічній хімії, згодом під керівництвом Сванте Августа Арреніуса, Вальтера Германа Нернста, Вільгельма Фрідріха Оствальда працював у галузі фізичної хімії, зокрема досліджував: зниження точки замерзання рідини внаслідок утворення розчину; швидкість дифузії іонів у розчинах солей; електропровідність розплавлених солей; техніку фотографічної фіксації; теорію полярності хімічної спорідненості; визначення хімічних рівноваг та інше.
Зробив вагомий внесок у розвиток теорії валентності — сформулював правило, згідно з яким різниця між найбільшим та найменшим ступенем окислення хімічного елементу тяжіє до числа 8 (правило Абеґґа; згодом розвинуте Гілбертом Ньютоном Льюїсом в правило октету). Разом із Фрідріхом Ауербахом[en] у 1905 році розпочав видавати багатотомний «Довідник з неорганічної хімії», що залишився незакінченим. Автор праць:
- Über das Chrysen und seine Derivate. Berlin, 1891;
- Die Elektronaffinität, ein neues Prinzip der chemischen Systematik // Zeitschrift für anorganische Chemie. 1899. Bd. 20. H. 5 (у співавторстві з Гвідо Бодлендером);
- Anleitung zur Berechnung volumetrischer Analysen. Breslau, 1900;
- Die Theorie der elektrolytischen Dissociation. Stuttgart, 1903;
- Physikalisch-chemische Rechenaufgaben. Berlin; Leipzig, 1914.
- ↑ а б Encyclopædia Britannica
- ↑ а б SNAC — 2010.
- ↑ а б Енциклопедія Брокгауз
- ↑ Deutsche Nationalbibliothek Record #116001011 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Абегг, Рихард // Биографический словарь деятелей естествознания и техники / А. А. Зворыкин. — Москва : Большая советская энциклопедия, 1958. — Т. 1. — С. 6. (рос.);
- В. А. Волков, Е. В. Вонский, Г. И. Кузнецова. Абегг Рихард // Выдающиеся химики мира. Биографический справочник / В. И. Кузнецов. — Москва : Высшая школа, 1991. — С. 8. — ISBN 5-06-001568-8. (рос.);
- Абеґґ, Ріхард Вільгельм Генріх // Велика українська енциклопедія : [у 30 т.] / проф. А. М. Киридон (відп. ред.) та ін. — К. : ДНУ «Енциклопедичне видавництво», 2018— . — ISBN 978-617-7238-39-2.
- Народились 9 січня
- Народились 1869
- Уродженці Гданська
- Померли 3 квітня
- Померли 1910
- Померли в Західнопоморському воєводстві
- Випускники Кільського університету
- Випускники Тюбінгенського університету
- Випускники Берлінського університету
- Науковці Вроцлавського університету
- Науковці Стокгольмського університету
- Викладачі Геттінгенського університету
- Члени Леопольдини
- Члени Німецького фізичного товариства
- Хіміки-органіки
- Німецькі фізико-хіміки
- Хіміки XIX століття
- Хіміки XX століття
- Професори
- Жертви авіакатастроф