Максиміліан Баденський
Максиміліан Баденський | |
---|---|
Maximilian von Baden | |
![]() | |
рейхсканцлер Німецької імперії | |
3 жовтня — 9 листопада 1918 року | |
Монарх | Вільгельм III |
Попередник | Георг фон Гертлінг |
Наступник | Фрідріх Еберт |
прем'єр-міністр Пруссії | |
3 жовтня — 9 листопада 1918 року | |
Монарх | Вільгельм III |
Попередник | Георг фон Гертлінг |
Наступник | Фрідріх Еберт |
міністр закордонних справ Пруссії | |
3 жовтня — 9 листопада 1918 року | |
Монарх | Вільгельм III |
Попередник | Георг фон Гертлінг |
Наступник | Фрідріх Еберт |
Народився | 10 липня 1867[1][2][…] Баден-Баден, Велике герцогство Баден, Німецький союз[1] |
Помер | 6 листопада 1929[1][2][…] (62 роки) Залем, Баденська республіка, Веймарська республіка[1] |
Відомий як | політик |
Країна | Велике герцогство Баден і Німецька імперія |
Alma mater | Лейпцизький університет і Гайдельберзький університет Рупрехта-Карла |
Політична партія | незалежний політик |
Династія Церінгени | |
Батько | Вільгельм Баденський |
Мати | Марія Максиміліанівна Лейхтенберзька |
У шлюбі з | Марія Луїза Ганноверська |
Діти | Марія Александра, Бертольд |
Релігія | протестантизм |
Нагороди | |
Підпис | ![]() |
![]() | |
Максиміліан Александр Фрідріх Вільгельм Баденський (нім. Maximilian Alexander Friedrich Wilhelm Prinz von Baden; 10 липня 1867 — 6 листопада 1929) — баденський принц з династії Церінгенів, німецький політичний і військовий діяч, останній канцлер Німецької імперії (з 3 жовтня до 9 листопада 1918 року). Оголосив про зречення Вільгельма II і залишив свою посаду, передавши повноваження Фрідріху Еберту. Його ім'ям названо палац принца Макса в Карлсруе.
Біографія
Народився в сім'ї принца Вільгельма Баденського[ru] і Марії, княгині Романівської і герцогині Лейхтенберзької (з роду Богарне). Онук великого герцога Леопольда Баденського, принцеси Софії Шведської, герцога Максиміліана Лейхтенберзького і великої княгині Марії Миколаївни.
У липні 1900 року Максиміліан одружився з Марією Луїзою, принцесою Ганноверською (1879—1948), дочкою Ернста Августа II Ганноверського. У подружжя народилося двоє дітей:
- Марія Александра (1902–1944), згодом вийшла заміж за принца Вольфганга Гессен-Кассельського;
- Бертольд (1906–1963).
Дотримувався ліберальних поглядів як до, так і під час Першої світової війни. Восени 1918 року Максиміліана було призначено канцлером Німеччини, щоб домовитися про перемир'я із союзниками та зберегти монархію. Він сформував уряд, який вперше включав соціал-демократів: Фрідріха Еберта та Філіппа Шайдемана. 1 листопада 1918 року захворів на застуду. «Надмірна доза снодійного, — писав Девід Ллойд Джордж, — занурила його в забуття на 36 вирішальних годин з 1 по 3 листопада. Коли він прокинувся, виявилося, що останні союзники Німеччини — Туреччина й Австро-Угорщина — вже вийшли з війни. А заворушення, розпалювані більшовицькими агітаторами, спалахнули по всій Німеччині»[4].
Нагороди
Нагороди Німеччини
- Орден Вірності (Баден)
- Орден Церінгенського лева
- Орден Бертольда I
- Медаль Фрідріха-Луїзи
- Орден Вюртемберзької корони, великий хрест (1885)
- Орден Альберта Ведмедя, великий хрест (1889)
- Орден Святого Губерта (1899)
- Орден Святого Георгія (Ганновер)
- Орден дому Саксен-Ернестіне, великий хрест
- Орден Людвіга Гессенського, великий хрест
- Орден Вендської корони, великий хрест з короною в руді
- Орден Чорного орла з ланцюгом
- Королівський орден дому Гогенцоллернів, великий командор
- Князівський орден дому Гогенцоллернів, почесний хрест 1-го класу
- Орден Білого Сокола, великий хрест
- Орден Рутової корони
- Залізний хрест 2-го класу
- Орден Військових заслуг Карла Фрідріха, командир 1-го класу (30 серпня 1914)
Іноземні нагороди
- Орден Святого Олафа, великий хрест (Норвегія) (30 серпня 1887)
- Королівський угорський орден Святого Стефана, великий хрест (Австро-Угорщина) (1900)
- Орден Слона (Данія) (10 липня 1900)
- Орден Серафимів (Швеція) (24 квітня 1902)
- Орден Леопольда I, великий ланцюг (Бельгія)
- Орден «Святий Олександр», великий хрест (Болгарія)
- Орден князя Данила I, великий хрест (Чорногорія)
- Орден Андрія Первозванного (Російська імперія)
Примітки
- ↑ а б в г Deutsche Nationalbibliothek Record #118732137 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- ↑ а б Lundy D. R. The Peerage
- ↑ а б Filmportal.de — 2005.
- ↑ Ллойд Джордж Д. Военные мемуары. М., 1938 г., Т. 6, с. 145
|
|
- Народились 10 липня
- Народились 1867
- Померли 6 листопада
- Померли 1929
- Випускники Лейпцизького університету
- Випускники Гайдельберзького університету
- Нагороджені орденом Вірності (Баден)
- Кавалери Великого хреста ордена Церінгенського лева
- Кавалери ордена Бертольда І
- Кавалери ордена Альберта Ведмедя (Ангальт)
- Кавалери Великого хреста ордена Корони (Вюртемберг)
- Нагороджені орденом Святого Губерта
- Кавалери ордена Святого Георгія (Ганновер)
- Кавалери Великого хреста ордена дому Саксен-Ернестіне
- Кавалери ордена Чорного орла
- Кавалери ордена Вендської корони
- Кавалери ордена Людвіга Гессенського
- Нагороджені орденом дому Гогенцоллернів
- Кавалери Великого хреста ордена Білого Сокола
- Кавалери ордена Рутової корони
- Кавалери Залізного хреста 2-го класу
- Нагороджені орденом Військових заслуг Карла Фрідріха
- Кавалери Великого хреста ордена Святого Олафа
- Кавалери Великого хреста Королівського угорського ордена Святого Стефана
- Кавалери ордена Слона
- Кавалери ордена Серафимів
- Кавалери Великого хреста ордена Леопольда I
- Кавалери Великого хреста ордена «Святий Олександр»
- Кавалери ордена князя Данила I
- Кавалери ордена Андрія Первозванного
- Канцлери Німеччини
- Німецькі монархісти
- Німецькі військовики Першої світової війни