Амброксол
![]() | |
---|---|
Амброксол
| |
Систематизована назва за IUPAC | |
trans-4-(2-Amino-3,5-dibrombenzylamino)-cyclohexanol | |
Класифікація | |
ATC-код | R05 |
PubChem | |
CAS | 18683-91-5 |
DrugBank | |
Хімічна структура | |
Формула | C13H18Br2N2O |
Мол. маса | |
Фармакокінетика | |
Біодоступність | 75% (перор.), 100% (парент.) |
Метаболізм | Печінка |
Період напіввиведення | 7—12 год. |
Екскреція | Нирки |
Реєстрація лікарського засобу в Україні | |
Назва, фірма-виробник, країна, номер реєстрації, дата | ЛАЗОЛВАН®, «Берінгер Інгельхайм Еспана»,Іспанія UA/3430/04/01 09.12.2013-09/12/2018 МУКОЛВАН ТОВ«Дослідний завод «ГНЦЛС»,Україна UA/0713/01/01 18.03.2014-18.03.2019 АБРОЛ® ТОВ«КУСУМ ФАРМ»,Україна UA/9928/01/01 07.03.2013-07.03.2018 [1] |
Амброксол (англ. Ambroxol, лат. Ambroxolum) — синтетичний препарат, що є по хімічній структурі заміщеним бензиламіном[2], та належить до групи муколітичних і відхаркувальних препаратів, що застосовується перорально, парентерально, інгаляційно[3][4] та ректально.[5] По хімічній структурі амброксол є активним метаболітом бромгексину[6][7]. Бромгексин синтезовано на основі дослідження алкалоїду рослини Adhatoda vasica вазицину[6], який давно застосовувався жителями країн Азії як відхаркувальний засіб.[8] Після дослідження бромгексину виявлено, що його метаболіт — амброксол має вищу активність, ніж сам бромгексин. Після встановлення цього факту амброксол був уперше синтезований як самостійний лікарський препарат у лабораторії компанії «Boehringer Ingelheim» та схвалений для застосування у 1978 році під торговою назвою «Лазолван».[9][10]
Фармакологічні властивості
Механізм дії препарату полягає у деполімеризації та руйнуванні кислих мукополісахаридів бронхіального секрету; посиленням секреції глікопротеїнів, що мають у складі нейтральні мукополісахариди; активації руху війок миготливого епітелію дихальної системи[11]; шляхом безпосереднього впливу на ІІ тип пневмоцитів у альвеолах та на клітини бронхіол стимулює виділення легеневого сурфактанту.[2][12][13] Усі ці ефекти призводять до полегшення відходження мокротиння без суттєвого збільшення його кількості[14] та зменшення кашлю.[2][3] При застосуванні амброксолу спостерігається підвищення концентрації в легеневій тканині бета-лактамних антибіотиків, макролідів[2][7], доксицикліну[4][15] та сульфаніламідних препаратів[8] без зменшення концентрації антибіотиків у крові.[11] Амброксол сприяє обмеженню вивільнення арахідонової кислоти, зменшенню вивільнення кисневих радикалів[6] та інгібує хемотаксис нейтрофілів[7], що в сумі дає місцевий протизапальний ефект при застосуванні препарату. Амброксол також має антиоксидантні властивості[6][14] та має здатність стимулювати місцевий імунітет шляхом підвищення активності макрофагів та підвищенню концентрації IgA.[7] Амброксол також має місцевоанестезуючу дію[16] та може полегшувати біль у горлі при застосуванні у вигляді пастилок сублінгвально при гострому фарингіті.[17] При проведенні клінічних досліджень у Японії було встановлено, що профілактичне застосування амброксолу (у дозі 45 мг/добу), на відміну від застосування іншого муколітика карбоцистеїну та препарату ребапіміду, достовірно зменшує кількість випадків гострих респіраторних інфекцій.[18] Клінічна ефективність амброксолу при пероральному прийомі найчастіше досягається від 4—6 доби від початку застосування препарату.[19] При застосуванні амброксолу у випадку бронхіальної астми та інших хронічних обструктивних захворювань легень не спостерігається достовірного збільшення ОФВ1, але спостерігається значне покращення самопочуття та покращення відходження мокротиння.[3] Слід зазначити, що у 2007 році при проведенні клінічних досліджень по ефективності застосування амброксолу та інших муколітиків не було виявлено достатнього клінічного підтвердження ефективності цих препаратів при лікуванні кашлю, що є симптомом пневмонії.[20] Перевагою амброксолу є можливість призначення препарату в різних лікарських формах та методах застосування — перорально, парентерально (внутрішньовенно, внутрішньом'язово, рідше — підшкірно)[2], ректально та інгаляційно. Амброксол може застосовуватися інгаляційно через небулайзер, у тому числі в суміші з бронхолітиками в одній небулайзерній камері.[3]
Фармакодинаміка
Амброксол добре всмоктується та розподіляється в організмі як після перорального, так і після парентерального застосування, біодоступність препарату складає 75 % при пероральному застосуванні[3] та 100 % при парентеральному введенні. Амброксол добре зв'язується з білками плазми крові. Максимальна концнтрація в крові досягається протягом 0,5—3 годин після застосування препарату перорально або парентерально[15], початок дії препарату при інгаляційному застосуванні спостерігається через 30 хвилин після початку інгаляції.[4] Амброксол добре розподіляється в організмі, найвищі концентрації препарату спостерігаються в легенях.[12][15] Препарат проходить через гематоенцефалічний бар'єр, через плацентарний бар'єр та виділяється в грудне молоко.[2] Метаболізується амброксол у печінці з утворенням неактивних метаболітів. Виводиться препарат з організму нирками, переважно у вигляді метаболітів. Період напіввиведення амброксолу із плазми крові становить 7—12 годин[15], термінальний період напівввиведення метаболітів становить 22 години, цей час може збільшуватися при важких порушеннях функції печінки[2] та нирок.[15]
Показання до застосування
![]() | Зауважте, Вікіпедія не дає медичних порад! Якщо у вас виникли проблеми зі здоров'ям — зверніться до лікаря. |
Амброксол застосовується при гострих та хронічних захворюваннях дихальної системи як у дорослих, так і дітей, що пов'язані з порушеннями бронхіальної секреції — гострий та хронічний бронхіт, бронхоектатична хвороба, трахеїти, ларингіти, синусити, риніт, пневмонії, бронхіальна астма, респіраторний дистрес-синдром, муковісцидоз легень; при догляді за трахеостомою; у період підготовки та після проведення бронхоскопії; для профілактики та лікування ускладнень дихальної системи після проведення операцій.[2] До появи препаратів легеневого сурфактанту амброксол застосовувався як основний метод лікування респіраторного дистрес-синдрому в новонароджених.[12]
При застосуванні амброксолу можуть спостерігатися наступні побічні ефекти:
- Алергічні реакції — нечасто (0,1—1 %) еритема шкіри, висипання на шкірі, свербіж шкіри, кропив'янка, гарячка; дуже рідко (менше 0,01 %) набряк Квінке, синдром Стівенса-Джонсона та анафілактичні реакції.
- З боку травної системи — часто (1—10 %) діарея; нечасто (0,1—1 %) нудота, блювання, сухість у роті, диспепсія, біль у животі; рідко (0,01—0,1 %) печія; дуже рідко (менше 0,01 %) запор, слинотеча.
- З боку дихальної системи — нечасто (0,1—1 %) диспное, ринорея; дуже рідко (менше 0,01 %) сухість дихальних шляхів.
- З боку сечовидільної системи — дуже рідко (менше 0,01 %) дизурія.
- З боку нервової системи — рідко (0,01—0,1 %) головний біль, загальна слабість.[21]
Протипоказання
Амброксол протипоказаний при підвищеній чутливості до препарату, у І триместрі вагітності[2], при загостренні виразкової хвороби шлунку та дванадцятипалої кишки та станах, при яких спостерігається легенева кровотеча.[7] З обережністю застосовують препарат при печінковій або нирковій недостатності і годуванні грудьми. В Україні амброксол може застосовуватися у дітей від народження.[2]
Форми випуску
Амброксол випускається у вигляді таблеток по 0,03 г; шипучих таблеток по 0,03 і 0,06 г; таблеток та капсул ретард по 0,075 г; 0,3 % сиропу у флаконах по 100, 120 і 250 мл та 0,6 % сиропу по 120 мл; 0,75 % розчину для прийому всередину та інгаляцій у флаконах по 40 і 100 мл; розчину орального 10 мг/0,2 мл флакон 13 мл з дозуючим пристроєм під торговельною назвою «Респикс Спрей»[22]; 0,3 % розчину для ін'єкцій в ампулах по 5 мл і 0,375 % та 0,75 % розчину по 2 мл; ректальних суппозиторіїв по 0,015 і 0,03 г[5]; пастилок по 0,015 г.[23] Амброксол випускається у комбінації з ацетилцистеїном під торговельними назвами «Респикс»[24], «Хелпекс бриз» .[14] У комбінації з екстрактом термопсису, гідрокарбонатом натрію та гліцириззинатом натрію випускається під торговельною назвою «Коделак бронхо».[25]; а у комбінації із гвайфенезином, хлорфенаміном та фенілефрином — під торговельною назвою «Колдакт бронхо».[26] У комбінації з лоратадином амброксол випускається під торговельними назвами «Респикс Л[27]», «Пульмолор».[28] У комбінації з карбоцистеїном амброксол випускається під торговельною маркою «Пектолван Ц».[29] Амброксол разом із рокситроміцином входить до складу комбінованого препарату «Роксин».[30]
Синтез препарату
Амброксол синтезується з парацетамолу та 2-аміно-3,5-дибромобензальдегіду шляхом послідовних каталітичних реакцій.[31]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Ambroxol_synthesis.png/600px-Ambroxol_synthesis.png)
Див. також
Примітки
- ↑ Державний реєстр лікарських засобів України
- ↑ а б в г д е ж и к л http://compendium.com.ua/akt/65/3330/ambroxolum (рос.)
- ↑ а б в г д http://www.rmj.ru/articles_4475.htm [Архівовано 20 березня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ а б в http://i-medic.com.ua/index.php?newsid=3667
- ↑ а б " "Амброксол в Справочнике Машковского".[недоступне посилання з червня 2019](рос.)
- ↑ а б в г http://www.apteka.ua/article/2714 (рос.)
- ↑ а б в г д http://xrumer.rmj.ru/articles_4457.htm [Архівовано 4 жовтня 2010 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ а б http://www.rlsnet.ru/fg_index_id_38.htm (рос.)
- ↑ http://www.lasolvan.ru/faq_more/faq/products_ingredients.html [Архівовано 2 квітня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ http://www.boehringer-ingelheim.ru/corporate_profile/organisation.html (рос.)
- ↑ а б http://www.ifp.kiev.ua/doc/journals/upj/12/pdf12-4/55.pdf
- ↑ а б в http://msvitu.com/archive/2004/july/article-5-ru.php?print=1 (рос.)
- ↑ http://www.pharmencyclopedia.com.ua/article/6601/pulmoprotektori
- ↑ а б в http://health-ua.com/articles/2084.html
- ↑ а б в г д http://www.preparatum.ru/ambroksol.html (рос.)
- ↑ de Mey C. та ін. (2008), Efficacy and safety of ambroxol lozenges in the treatment of acute uncomplicated sore throat, Arzneimittelforschung, 58 (11): 557—68, doi:10.1055/s-0031-1296557, PMID 19137906 (англ.)
- ↑ Püschmann S, Engelhorn R. (1978), Pharmakologische Untersuchungen des Bromhexin-Metaboliten Ambroxol, Arzneimittelforschung, 28 (5a): 889—98, PMID 581987 (нім.)
- ↑ http://www.antibiotic.ru/index.php?article=1703 (рос.)
- ↑ http://www.antibiotic.ru/cmac/2001_3_2/148_text.htm (рос.)
- ↑ http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/14651858.CD006088.pub4/abstract (англ.)
- ↑ http://www.vidal.ru/drugs/molecule/47 (рос.)
- ↑ РЕСПИКС® СПРЕЙ. mozdocs.kiev.ua. Процитовано 17 березня 2020.
- ↑ http://mozdocs.kiev.ua/likiview.php?id=16033
- ↑ РЕСПИКС® таблетки – офіційна інструкція, ціна в аптеках, аналоги, склад, показання, відгуки | Organosyn Life Sciences | Довідник Compendium.com.ua (укр.). Процитовано 17 березня 2020.
- ↑ http://www.vidal.ru/drugs/codelac_broncho__20319 (рос.)
- ↑ http://www.vidal.ru/drugs/coldact_broncho__1285 (рос.)
- ↑ РЕСПИКС Л® таблетки – офіційна інструкція, ціна в аптеках, аналоги, склад, показання, відгуки | Organosyn Life Sciences | Довідник Compendium.com.ua (укр.). Процитовано 17 березня 2020.
- ↑ http://www.apteka.ua/article/44661 (рос.)
- ↑ http://mozdocs.kiev.ua/likiview.php?id=25381
- ↑ http://mozdocs.kiev.ua/likiview.php?id=25589
- ↑ http://drugsynthesis.blogspot.co.uk/2011/11/laboratory-synthesis-of-ambroxol_30.html (англ.)