Вулиця Юрка Тютюнника (Житомир)
Вулиця Юрка Тютюнника![]() | |
---|---|
Населений пункт | Житомир |
Місцевість | Старе місто |
Район | Богунський |
Історичні відомості | |
Назва на честь | українського військовика, генерала-хорунжого Армії УНР Юрка Тютюнника |
Колишні назви | Олександрівська вулиця, вулиця Коденка, вулиця Марка Вовчка, вулиця Войкова |
Загальні відомості | |
Протяжність | 700 м |
Координати | 50°15′47″ пн. ш. 28°39′14″ сх. д. / 50.26321890002777337° пн. ш. 28.65394930002777940° сх. д.Координати: 50°15′47″ пн. ш. 28°39′14″ сх. д. / 50.26321890002777337° пн. ш. 28.65394930002777940° сх. д. |
Поштові індекси | 10003 |
Транспорт | |
Рух | двосторонній |
Покриття | асфальт |
Інфраструктура | |
Забудова | садибна житлова, багатоповерхова житлова, громадська |
Зовнішні посилання | |
У проєкті OpenStreetMap | ↑2692156 ·R (Житомир) |
Мапа | |
![]() |
Вулиця Юрка Тютюнника — вулиця в Богунському районі міста Житомир. Названа на честь українського військовика, генерала-хорунжого Армії УНР Юрка Тютюнника.
Розташована в центральній частині міста[1][2], у Старому місті[3].
Місцевість, де пролягає вулиця відома також як Коденка. Русло річки Коденки перетинає вулицю Юрка Тютюнника в підземних трубопроводах[4].
Історична назва вулиці — Олександрівська — вживалася починаючи з другої половини ХІХ століття. Паралельно відома назва вулиця Коденка. У 1919 році тимчасово називалася вулицею Марка Вовчка. У 1929 році Олександрівська вулиця перейменована на вулицю Войкова.[5]
Відповідно до розпорядження Житомирського міського голови від 19 лютого 2016 року № 112 «Про перейменування топонімічних об'єктів та демонтаж пам'ятних знаків у м. Житомирі», перейменована на вулицю Юрка Тютюнника[6].
Під час громадських обговорень щодо перейменувань розглядалась пропозиція назвати цю вулицю на честь Сотника Савінського[7].
Вулиця виникла й сформувалася у другій половині ХІХ століття згідно з генеральними планами першої половини — середини ХІХ століття. Вулиця передбачалася більшою протяжністю та мала з'єднувати вулицю Іларіонівську (нині Михайла Грушевського) з Північною вулицею (нині Миколи Сціборського).[8] У першій половині ХІХ століття за місцем розташування майбутньої вулиці знаходилися переважно вільні від забудови земельні угіддя між забудовою вулиць Прохорівської (нині Лесі Українки) та Черняхівської (нині Старовільська та Перемоги), а також русло річки Коденки.[9]
Вулиця та її забудова почали формуватися у 1850-х роках. Перші житлові будинки знаходилися між вулицею Прохорівською (нині Лесі Українки) та руслом річки Коденки.[10] До кінця ХІХ століття вулиця та її історична забудова сформувалися. Згідно з мапами 1909 —1913, 1915 рр. та аерофотознімком 1918 року, вулиця сформувалася між вулицями Іванівською та Сінною (нині Домбровського); запроєктований початок вулиці (між вулицями Іларіонівською та Іванівською) знаходився на території Волинської духовної семінарії.[8][11] За радянських часів вищевказаний початок вулиці відійшов до території заводу ім. Сталіна та забудувався у другій половині ХХ століття.[5] Сучасна багатоповерхова забудова вулиці формувалася протягом 1970 — 1990-х рр.[8][12].
- ↑ Мокрицький Г.П. (2003). Всі вулиці Житомира: Топографічний і топонімічний довідник. Житомир: Волинь. ISBN 966-690-030-0.
- ↑ Мокрицький Г.П. (2007). Вулиці Житомира. Енциклопедія Житомира. Том 1. Книга 1. Житомир: Волинь. с. 51. ISBN 966-690-084-X.
- ↑ З історії Житомира. Район “Старе місто”. www.zhitomir.info (укр.). Процитовано 3 березня 2024.
- ↑ Мокрицький Г.П. (2007). Вулиці Житомира. Енциклопедія Житомира. Том 1. Книга 1. Житомир: Волинь. с. 367. ISBN 966-690-084-X.
- ↑ а б Мокрицький Г.П. (2007). Вулиці Житомира. Енциклопедія Житомира. Том 1. Книга 1. Житомир: Волинь. с. 52. ISBN 966-690-084-X.
- ↑ Сергій Сухомлин підписав розпорядження про перейменування вулиць у Житомирі. http://old.zt-rada.gov.ua/. Архів оригіналу за 11 листопада 2021. Процитовано 29 травня 2021.
- ↑ Краєзнавець Мокрицький пояснив логіку перейменування вулиць та провулків Житомира. https://www.zhitomir.info/. Архів оригіналу за 19 травня 2021. Процитовано 29 травня 2021.
- ↑ а б в Офіційний геопортал Житомирської міської ради з використанням шарів «Топографічний план 1:2000», «Історичні плани», «Адресний реєстр», інструменту «виміряти відстань». Архів оригіналу за 23 грудня 2021. Процитовано 4 березня 2024.
- ↑ Ричков, Петро. Картографічні джерела до урбаністичної історії губернського Житомира.
- ↑ Мокрицький Г.П. (2007). Вулиці Житомира. Енциклопедія Житомира. Том 1. Книга 1. Житомир: Волинь. с. 91. ISBN 966-690-084-X.
- ↑ Двохверстовий лист Південного поясу № XXXI-26(Левков). Ситуація на 1909-1913рр.
- ↑ Карта житлових об'єктів. zhytomyr.gistechnologies.pro. Процитовано 4 березня 2024.