Автономна Радянська Соціалістична Республіка Німців Поволжя
Автономна Радянська Соціалістична Республіка Німців Поволжя Autonome Sozialistische Sowjetrepublik der Wolgadeutschen Автономная Советская Социалистическая Республика Немцев Поволжья | |||||||||||
| |||||||||||
| |||||||||||
![]() | |||||||||||
Столиця | Енгельс | ||||||||||
Мови | німецька, російська | ||||||||||
Форма правління | Радянська республіка у складі РРФСР | ||||||||||
Голова (Центральний виконавчий комітет) | |||||||||||
- жовтень 1918 - березень 1919 | Ернст Рейтер | ||||||||||
Історія | |||||||||||
- Засновано | 19 жовтня 1918 | ||||||||||
- Ліквідовано | 28 серпня 1941 | ||||||||||
Площа | |||||||||||
- 1939 | 28 200 км2 | ||||||||||
Населення | |||||||||||
- 1939 | 606 532 осіб | ||||||||||
Густота | 21,5 осіб/км² | ||||||||||
Валюта | карбованець | ||||||||||
| |||||||||||
|
Автономна Радянська Соціалістична Республіка Німців Поволжя (нім. Autonome Sozialistische Sowjetrepublik der Wolgadeutschen; рос. Автономная Советская Социалистическая Республика Немцев Поволжья) ― автономна республіка поволзьких німців у складі РРФСР.
Імміграція німців до Росії[ред. | ред. код]
У 1762—1763 роках імператриця Катерина II своїми маніфестами запросила жителів європейських країн переїхати до Росії і оселитися на берегах річки Волги. На запрошення відгукнулися тисячі жителів з німецьких держав (Гессена, Бадена, Саксонії, Гольштейну, Майнцу та інших), володінь Габсбургів, Швейцарії, Нідерландів, Франції, Данії, Швеції та інших країн Європи.
З 1764 до 1768 ріку в Поволжі на територіях сучасних Саратовської і Волгоградської областей було утворено 106 німецьких колоній, у яких оселилися 25 600 осіб. До початку XX століття в Поволжі було 190 колоній з населенням 407,5 тисяч осіб переважно німецької національності, яких з кінця XIX століття офіційно називали «німці Поволжя» або «поволзькі німці» (die Wolgadeutschen)
Коротка історія та адміністративний поділ[ред. | ред. код]
19 жовтня 1918, декретом РНК РРФСР була утворена перша в РРФСР автономна область — Автономна область німців Поволжя (використовувалося також назва Трудова комуна німців Поволжя) у складі РРФСР з адміністративним центром у м. Саратов (з 19 жовтня 1918 по травень 1919). Потім адміністративним центром стало місто Баронськ (назв. Катеріненштадт з травня до 4 червня 1919 і назв. Марксштадт з 4 червня 1919, був адміністративним центром до 24 липня 1922). 24 липня 1922 адміністративний центр області перенесено в приєднаний до автономії 22 червня місто Покровськ (в 1931 перейменований в м. Енгельс).
АО німців Поволжя включила 3 повіти (Голокарамишський — с. Голий Карамишев, Катериненштадтський — м. Катериненштадт та Рівненський — с. Рівне, а 22 червня 1922 до складу області включено Покровський повіт).
19 грудня 1923 АО німців Поволжя перетворена в Автономну РСР німців Поволжя з площею 28 200 км ² і 576 тис. мешканців (1933). З 1928 по 1934 роки АРСР НП входила до складу Нижньо-Волзького краю РРФСР, з 1934 по 1936 роки — до складу Саратовського краю РРФСР. У 1939 близько двох третин населення були німцями. Столицею республіки було місто Енгельс.
АРСР німців Поволжя включала 22 кантони: Бальцерський, Гмелінський, Гнаденфлюрський, Добринський, Зельманський, Золотовський, Іловатський, Каменський, Красноярський, Краснокутський, Куккусський, Лізандергейський, Маріентальський, Марксштадтський, Палласовський, Старо-Полтавський, Тернівський, Унтервальденський, Федоровський, Франкський, Екгеймський , Ерленбахський кантони та м. Енгельс.
Після початку війни з Німеччиною німців Поволжя Указом Президії Верховної Ради СРСР від 28 серпня 1941 року було огульно звинувачено у співпраці з німецькою владою і виселено до Казахської РСР, Алтаю й Сибіру. Територія АРСР німців Поволжя була розділена між Саратовською (15 кантонів) і Сталінградською (Волгоградською) (7 кантонів) областями.
У 1990-х роках організації російських німців висловлювали пропозиції з відновлення Республіки німців Поволжя[1].
Населення[ред. | ред. код]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Volga_German03.png/270px-Volga_German03.png)
12 червня 1924 року німецьку мову впроваджено як другу державну і як мову навчання в школах. У той період швидкими темпами почалося будівництво народної освіти і створення німецького державного видавництва. Прийнятою в 1937 році Конституцією (Основним Законом) АРСР німців Поволжя державними мовами республіки встановлено російську та німецьку.
Поряд з цим АРСР німців Поволжя була однією з перших республік суцільної грамотності: у АРСР НП нараховувалося 171 національна середня школа, 11 технікумів, 3 робітфаки, 5 вузів. Крім того, було 172 колгоспні клуби, будинки культури, Німецький національний театр і дитячий театр. Видавалась 21 газета німецькою мовою[2].
Національність | Чисельність (1926) | % (1926) | Чисельність (1939) | % (1939) |
---|---|---|---|---|
Німці | 379 630 | 66,42 % | 366 685 | 60,46 % |
Росіяни | 116 561 | 20,39 % | 156 027 | 25,72 % |
Українці | 68 561 | 11,99 % | 58 248 | 9,6 % |
Казахи | 1353 | 0,24 % | 8988 | 1,48 % |
Татари | 2109 | 0,37 % | 4074 | 0,67 % |
Мордва | 1429 | 0,25 % | 3048 | 0,5 % |
Білоруси | 159 | 0,03 % | 1636 | 0,27 % |
Китайці | 5 | 0 % | 1284 | 0,21 % |
Євреї | 152 | 0,026 % | 1216 | 0,20 % |
Інші | 1619 | 0,28 % | 5326 | 0,88 % |
Всього | 571 578 | (100,00 %) | 606 532 | (100,00 %) |
Політичний устрій[ред. | ред. код]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Flag_of_Volga_German_ASSR_%281924-1937%29.gif/250px-Flag_of_Volga_German_ASSR_%281924-1937%29.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Flag_of_Volga_German_ASSR.svg/250px-Flag_of_Volga_German_ASSR.svg.png)
Головним органом державної влади АРСР НП був Центральний виконавчий комітет Ради АРСР німців Поволжя (з 1937 року — Верховна Рада АРСР німців Поволжя), який був законодавчим (представницьким) органом, що формується з 1937 року на основі загальних виборів. На постійній основі працювали Президія ЦВК АРСР НП (з 1937 року — Президія Верховної Ради АРСР НП), решта членів ЦВК (з 1937 — депутати Верховної Ради) збиралися на сесії 10-12 разів на рік.
Виконавчу владу очолювала Рада народних комісарів (РНК) АРСР НК у складі десяти народних комісаріатів: внутрішніх справ, юстиції, охорони здоров'я, фінансів, сільського господарства, праці, соціального забезпечення, а також робітничо-селянська інспекція і рада народного господарства. Монополія зовнішньої політики і зовнішньої торгівлі належала РНК СРСР. Було дозволено утворення відповідного апарату зовнішньої торгівлі в республіці. З питань оборони декрет передбачав утворення військового комісаріату. Він підпорядковувався військовому комісаріату Нижньо-Волзького краю. Безпосередньо при Раднаркомі АРСР НП було утворено управління Об'єднаного державного політичного управління СРСР (потім — управління ОГПУ-НКВД СРСР)
Для збереження фінансового та економічного пріоритету центральної влади РРФСР наркомати фінансів, праці, робітничо-селянська інспекція на території АРСР НП підпорядковувалися відповідним центральним органам РРФСР. За виконання планових завдань повну відповідальність ніс Раднарком АРСР НП[4].
Див. також[ред. | ред. код]
- Етнічні німці
- Депортація радянських німців під час другої світової війни
- Генеральна округа німців Поволжя
Примітки[ред. | ред. код]
- ↑ Offene Tribüne/Открытая трибуна — Журналистские рас-следования / BNS-Ermittlungen — D.Kurier/Russlanddeutsche Allgemeine. Архів оригіналу за 4 червня 2016. Процитовано 28 вересня 2015.
- ↑ История российских немцев. АССР НП [Архівовано 12 червня 2008 у Wayback Machine.]
- ↑ а б Автономные республики в составе РСФСР [Архівовано 27 березня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- ↑ История российских немцев. Правительство АССР НП [Архівовано 12 червня 2008 у Wayback Machine.]
Література[ред. | ред. код]
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання[ред. | ред. код]
- Історія російських німців
- Неофициальный сайт поволжских немцев Неофіційний сайт поволзьких німців [Архівовано 15 вересня 2009 у Wayback Machine.]
- М. В. Ревнивців, Історія прапорів АРСР Німців Поволжя [Архівовано 11 квітня 2008 у Wayback Machine.]
- Л. Н. Шумилова, Доля політичної еліти Республіки німців Поволжя в роки Великої Вітчизняної війни
- Сайт советских немцев «Genosse» Сайт радянських німців «Genosse» [Архівовано 8 жовтня 2014 у Wayback Machine.]
|
|