Пчани
село Пчани | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Львівська область |
Район | Жидачівський район |
Рада | Вільховецька сільська рада |
Основні дані | |
Населення | 663 особи |
Площа | 1,71 км² |
Густота населення | 387,72 осіб/км² |
Поштовий індекс | 81734[1] |
Телефонний код | +380 3239 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°20′59″ пн. ш. 24°02′09″ сх. д. / 49.34972° пн. ш. 24.03583° сх. д.Координати: 49°20′59″ пн. ш. 24°02′09″ сх. д. / 49.34972° пн. ш. 24.03583° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
262 м |
Водойми | Тейсарівка |
Місцева влада | |
Адреса ради | 81734, Львівська обл., Жидачівський р-н, с. Вільхівці, вул. Шевченка, 2 |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Пча́ни — село в Україні, в Жидачівському районі Львівської області. Населення становить 663 особи. Орган місцевого самоврядування — Вільховецька сільська рада. В селі є дерев'яна церква св. ап. Петра і Павла 1911.
В селі розташована ботанічна пам'ятка природи — «Алея вікових лип».
Легенда
Існує така стара легенда про походження назви села Пчани та навколишніх сіл. Колись давно козацьке військо проводило в цих краях Козацьку Раду. Новини про те, що десь буде Козацька Рада, поширювались достатньо довго і різний люд тижнями сходився сюди, шукаючи місце проведення Ради. У всіх навколишніх людей питали тільки одне — «де Рада?», відповідь на це питання і дала назву селу — «тут Рада», що пізніше трансформувалось в Туради. Біля села Туради є інше село, назва якого теж має стосунок до даної легенди — Пчани. Козаки на час підготовки і проведення Ради розбили табір поряд, від чого і пішла назва села — Почани, від слова «відпочивати». Пізніше, очевидно, якийсь цісарський писар загубив одну букву. Частина козаків після Козацької Ради прийняли рішення залишитись господарювати в цих краях, і на місці козацького табору для відпочинку виникло село. Підтверджує козацьке походження села також і те, що кожна третя сім'я в селі має прізвище «Козак». За селом є хутір «Колонія», названий так через те, що заснували його поселенці з заходу — німці або югослави. Сама вимова слова «Колонія» через м'яке «л», що збереглась і донині, а також руїни старої кірхи чи то костьолу підтверджують теорію походження хутору. Також жодних інших, географічних чи подібних на це причин для окремого існування хутору нема — розташований хутір близько, між селом та хутором немає ані річки, ані озера — жодних природних перешкод. Причина, що перешкоджала б асиміляції жителів хутора з основним населенням села, вимальовується єдина — інша релігія. Можливо, засновники хутора були кальвіністи чи протестанти. Також з хутора походять такі непритаманні даному регіону прізвища, як Форостина, Керман.
Історія
1 квітня 1927 р. вилучено частину сільської гміни Пчани Жидачівського повіту Станіславського воєводства і утворено самоврядну гміну Воля Любомирська[2].
На 1 січня 1939-го в селі Пчани з 890 жителів було 770 українців-грекокатоликів, 90 українців-латинників, 10 поляків і 20 євреїв, а в селі Воля Любомирська всі 200 жителів були польськими колоністами міжвоєнного періоду[3].
Політика
Парламентські вибори, 2019
На позачергових парламентських виборах 2019 року у селі функціонувала окрема виборча дільниця № 460352, розташована у приміщенні школи.
- Результати
- зареєстровано 530 виборців, явка 66,60 %, найбільше голосів віддано за «Європейську Солідарність» — 26,35 %, за «Слугу народу» — 25,78 %, за Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» — 16,15 %.[4] В одномандатному окрузі найбільше голосів отримав Андрій Кіт (самовисування) — 40,79 %, за Андрія Гергерта (Всеукраїнське об'єднання «Свобода») — 13,31 %, за Володимира Наконечного (Слуга народу) — 11,33 %[5].
Відомі люди
- Пежанський Григорій — інженер-архітектор, громадський діяч.
Примітки
- ↑ Довідник поштових індексів України. Львівська область. Жидачівський район
- ↑ Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych z dnia 15 listopada 1926 r. o utworzeniu gminy wiejskiej Wola-Lubomirska w powiecie żydaczowskim województwie stanisławowskiem. (пол.)
- ↑ Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939. — Вісбаден, 1983. — с. 107-108.
- ↑ Підсумки голосування на виборчих дільницях у загальнодержавному виборчому окрузі в межах ОВО № 126, Львівська область. Позачергові вибори народних депутатів України 2019 року. Процитовано 1 квітня 2020.
- ↑ Відомості про підрахунок голосів виборців на виборчих дільницях одномандатного виборчого округу № 126, Львівська область. Позачергові вибори народних депутатів України 2019 року. Процитовано 1 квітня 2020.
![]() | Ця стаття може містити оригінальне дослідження. (Жовтень 2011) |
![]() |
Це незавершена стаття з географії Львівської області. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |