Брама Заборовського
Брама Заборовського | |
---|---|
![]() | |
Координати: 50°27′07″ пн. ш. 30°30′44″ сх. д. / 50.4521778° пн. ш. 30.5122833° сх. д. | |
Тип | церква |
Статус спадщини | пам'ятка архітектури національного значення України |
Країна | ![]() |
Розташування | Київ |
Тип будівлі | брама |
Архітектор | Йоган Шедель (?) |
Будівник | Рафаїл Заборовський |
Будівництво | 1746 |
Стан | реставрована |
![]() | |
![]() |
Бра́ма Заборо́вського — пам'ятка архітектури та історії України національного значення 18 століття, західний (з боку Золотих воріт) парадний в'їзд до резиденції київських митрополитів на території Софійського собору у Києві. Один із найяскравіших зразків українського бароко.
Споруджена 1746 року[1] під час масштабних реставраційно-будівельних робіт на території Софії Київської — ймовірно, архітектором Йоганом Шеделем. Замовник — київський митрополит Рафаїл Заборовський, знавець та любитель мистецтва, іменем якого і названо пам'ятку.
У 19 столітті, під час будівельного буму, брама опинилася у глухому провулку, рівень землі біля неї підвищився на метр[2]. Через це у 1822—1823 роках пам'ятку майже повністю розібрано, арку збереженого східного фасаду замуровано цеглою, а прилеглий митрополичий двір перетворено в сад.
Від первісної брами зберігся тільки західний фасад. Решту розібрано у 19 столітті (станом на 2010 рік відтворено, реставрація триває).
Археологічними розкопками 1957 року встановлено первісні планування та вигляд брами. Це була одноповерхова прямокутна будівля зі сторонами 16,67 м (з півночі на південь) та 13,46 м (зі сходу на захід), зведена з цегли на вапняному розчині. В центральній частині пролягав арковий проїзд завширшки 3,87 м, а з боків знаходилися кордегардії. Всі перекриття пам'ятки — склепінчасті, її увінчував двосхилий дах, обидва (східний та західний) фасади прикрашали фронтони.
Збережений автентичний фасад оздоблено двома парами колон з коринфськими капітелями і завершено високим фігурним фронтоном із соковитим рослинним орнаментом, який імітує листя аканту й винограду, та гербом митрополита Рафаїла Заборовського.
На думку Дмитра Антоновича, брама
![]() |
«… зібрала всі примхи й усю безмежну вибагливість козацького бароко, всю його мальовничість і всі його архітектонічні нелогічності, химерність ламаних ліній, що очеркують фронтон, жагу до різьбарської пересиченості. З цих, здавалося б, невдячних елементів утворено цілість химерну, примхувату, але незвичайно мальовничу, принадну, затишну й красномовну.»[3] | ![]() |
У 1990 році в комплексі ансамблю Софії Київської пам'ятку занесено до Переліку всесвітньої спадщини ЮНЕСКО.
З 2007 року за спеціальним дозволом ЮНЕСКО триває відтворення споруди у первісному вигляді — для забезпечення її архітектурної цілісності. Землю трапецієподібного майданчика перед брамою вибрано на 1,2 м, з боку провулку влаштовано сходи вниз.
-
Мапа заповіднику «Софія Київська»
-
Фото початку 20 століття
-
Західний фасад
-
Проїзд (в процесі реставрації)
-
Колони та сходи для спуску нижче рівня провулку
-
Після реставрації
- ↑ За іншими даними [Архівовано 14 травня 2010 у Wayback Machine.] — у 1744—1748 роках.
- ↑ 1,2 м станом на 2007 рік, коли розпочато реставрацію.
- ↑ Історія української культури(укр.)
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Софійський монастир. Брама Заборовського (1746)(укр.)
- Реставраторам митрополичого будинку вдалося більше, ніж задумували(укр.)
- Барокова архітектура Києва
- Барокові споруди України
- Софія Київська
- Брами в Україні
- 1746 у Києві
- Споруди, збудовані 1746
- Засновані в Україні 1746
- Барокові брами
- Пам'ятки історії України національного значення в Києві
- Пам'ятки архітектури України національного значення в Києві
- Пам'ятки архітектури Шевченківського району