Харківська обласна організація НСПУ
ХАРКІВСЬКА ОБЛАСНА ОРГАНІЗАЦІЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ СПІЛКИ ПИСЬМЕННИКІВ УКРАЇНИ[1] | |
---|---|
![]() | |
![]() Будинок Харківської обласної організації НСПУ | |
Абревіатура | ХАРКІВООНСПУ[1] ХОО НСПУ |
Тип | Творча спілка[1] |
Засновано | 24 вересня 2002 (21 рік)[1] як осередок НСПУ 17 червня 1934 (90 років) як осередок СРПУ |
Розташування | 61002, Харківська обл., місто Харків, Київський район, ВУЛИЦЯ ЧЕРНИШЕВСЬКА, будинок 59[1] |
Місце діяльності | Харківська область |
Голова | Анатолій Петрович Стожук[1] |
Виконувач обов'язків голови | В'ячеслав Євгенович Романовський |
Членів | 92 |
Материнська організація | НСПУ |
Код ЄДРПОУ | 14072262 |
Вебсайт: kharkiv-nspu.org.ua | |
Харківська обласна організація Національної спілки письменників України — територіальний осередок НСПУ в Харківській області. Є окремою юридичною особою.
Харківська філія була створена одночасно з усією Спілкою радянських письменників України на першому Всеукраїнському з'їзді радянських письменників, який відбувся 17 червня 1934 року у Харкові.
Першим головою Харківської організації СРПУ був Юрій Смолич, який обіймав цю посаду до початку війни у 1941 році.
У міжвоєнні часи харківське письменницьке коло видавало «Літературний журнал». У цьому журналі працювали Володимир Свідзінський, Кость Гордієнко, Петро Панч, Наталя Забіла, Микола Трублаїні. Під час німецької окупації у місті видавали газету «Нова Україна» та журнал «Український засів», у яких працювали Аркадій Любченко, Іван Багряний, Олекса Веретенченко, Дмитро Нитченко, Юрій Шевельов, Василь Боровий, Олександр Корж. З наступом радянських військ більшість авторів, які працювали під окупацією, емігрувала.
Щонайменше 14 письменників-харків'ян загинули в боях з нацистами.
У 1944 році Харківська обласна організація СРПУ поновила свою діяльність. Організацію очолила Наталя Забіла, чий чоловік — художник Дмитро Шавикін — мешкав у Києві. Життя голови на два міста і неналежне виконання нею обов'язків невдовзі викликали обурення спілчан і обговорювались на закритих зборах парторганізації Спілки.[2]
Наступними головами обирались Петро Панч, Віктор Кочевський, Ігор Муратов, Ярослав Гримайло, Юрій Шовкопляс, Володимир Петров, Борис Силаєв, Радій Полонський, Іван Перепеляк, Анатолій Стожук.
Післявоєнна відбудова не відразу дала можливість налагодити літературне життя, оскільки багато літераторів переїхало до Києва. Літературно-художній альманах «Харків» був заснований лиш у 1952 році і видавався до 1955 року. У 1956 році його заступив журнал «Прапор», з 1991 року відомий як «Березіль».
Повернувшись із фронтів чи з нацистських і сталінських таборів, продовжили працювати у Харкові Ігор Муратов, Василь Мисик, Іван Багмут, Борис Котляров, Зельман Кац, Іван Вирган, Володимир Добровольський, Василь Боровий, Микола Шаповал та інші.
У другій половині XX сторіччя Харківська письменницька організація була другою за чисельністю в радянській республіці. Спілчанські лави поповнили такі письменники, як В. Бойко, Н. Матюх, І. Перепеляк, А. Перерва, Л. Тома, Ірина Мироненко, О. Ковальова, В. Романовський, П. Василенко, Іван Мироненко. Проте водночас як осередок національної культури Харківська організація занепадала: щонайменше половину її складу становили автори, які писали російською мовою. У повоєнні роки приплив україномовних молодих письменників був мінімальним, спроби вступу в спілку україномовних початківців блокувались через «політичну нечіткість творів». Після смерті довголітнього керівника організації Юрія Шовкопляса, під тиском обкому Партії (зокрема секретаря з ідеології Сіроштана) і проти волі більшості членів організації, головою правління був затверджений з другої спроби маловідомий російський літератор Володимир Петров, полковник у відставці. За ним головував російськомовний Борис Силаєв, уродженець підросійської Слобожанщини.[3]
Серед харківських спілчан російською писали поети Б. Чичибабін, Р. Левін, А. Мірошниченко, С. Шелковий, прозаїки В. Добровольський, М. Сказбуш, І. Маслов, В. Петров, Б. Силаєв, В. Самойлов, В. Пенчуков та інші.
У Харкові на примусовому поселенні перебував і творив поет-дисидент Степан Сапеляк, згодом лауреат Шевченківської премії і член спілки.
Наприкінці радянської доби Харківська організація знову стала осередком пробудження національної свідомості і відігравала потужну роль в усіх громадських справах регіону: підтримувала культурологічне товариство «Спадщина», «Рух», «Просвіту», доклалась до створення Харківського літературного музею.
За інерцією у перше десятиліття Незалежності у щорічних творчих семінарах молодих літераторів при ХОО НСПУ брало участь вдвічі більше російськомовних молодих авторів, аніж тих, хто пише українською.[4] Ключовою фігурою для харківського осередку НСПУ у ті часи був Станіслав Мінаков[5], один із засновників альманаху «Левада», який згодом був позбавлений членства у спілці за проросійську позицію і емігрував у РФ.
У 2013 році загострився конфлікт між головним редактором журналу «Березіль» Володимиром Науменком та правлінням обласної організації спілки, спричинений багаторічною невизначеністю взаємин між редакцією журналу і його засновниками, особливо питанням оренди приміщення. У результаті на загальних зборах ХОО НСПУ 5 червня 2013 року була виказана недовіра Науменку. Володимир Науменко був звинувачений у самоусуненні від життя письменницької організації, ігноруванні літературних подій та заходів у Харкові, у непрозорому використанні благодійних коштів, несплаті комунальних платежів і занапащенні редакційної політики журналу.[6][7][8] Конфлікт не був вичерпаний, і у 2015 році редакції урізали надану площу з 4-х кімнат до 2-х,[9] а з 2018 року часопис виходить у Києві як позаспілчанське видання.
У 2021 році Правління Національної спілки письменників України визнало неправочинним обрання Анатолія Стожука головою ХОО НСПУ на третій термін і призначило тимчасовим виконувачем обов'язків голови ХОО НСПУ В'ячеслава Романовського. Харківська обласна організація намагалась всупереч статуту спілки скасувати ці рішення.[10][11]
У 2023 році Харківська обласна організація НСПУ була номінована на Премію Читомо у категорії «За книжкову ініціативу, що сприяє промоції читання».[12]
Понад 20 років ХОО НСПУ проводить щорічні літературні фестиваль і семінар «Молода Слобожанщина». Найперший творчий фестиваль відбувся 1995 року, семінари започаткували трохи згодом.[13]
- Весняний фестиваль «Молода Слобожанщина»
Фестиваль складається з 2 частин:
- «Приходь і читай» — вільний мікрофон, де учасники читають по два вірші або сторінку прози. Організатори та представники журі відбирають авторів для осіннього семінару «Молода Слобожанщина».
- Мистецькі зони, де митці демонструють твори або розповідають про свої проекти.[14]
- Осінній семінар «Молода Слобожанщина»
Осінній семінар відбувається у форматі секційної роботи з учасниками (проза, поезія, публіцистика, література для дітей тощо) з детальним розглядом їхніх текстів і майстер-класами від членів НСПУ. Кожен молодий автор долучається до обговорення у формі круглого столу.[15] За підсумками роботи видають щорічний альманах «Левада».
- «Левада» — щорічний молодіжний літературно-художній альманах, який укладають з текстів учасників семінару «Молода Слобожанщина».
- «Квартали» — літературний альманах, що мав стати зрізом слобожанського літературного процесу. Вийшло два випуски: за 2012 і 2013 роки.[16][17]
- «Харків» — літературний альманах, який виходив з 1952 по 1955 роки. Вийшло 8 томів.
- Літературний журнал — літературно-художній, критичний і громадсько-політичний місячник, виходив з 1936-го по 1941-й рік.
- «Березіль» — колишній журнал «Прапор», заснований 1956-го року, до 2018-го року був спілчанським виданням.
- «Харків. Lit» — літературно-художній і громадсько-політичний щоквартальник, заснований у 2014 році.[18]
- Премія імені Василя Мисика
Літературна премія імені Василя Мисика — українська літературна премія, що присуджується за поетичні книги та переклади поетичних творів з інших мов. Установлена 1995 року. До журі премії входить секретаріат ради НСПУ і представники Харківської обласна організації НСПУ.
- Премія імені Тані Шамрай
Обласна літературна премія імені Тані Шамрай присуджується щорічно за рукопис першої книги поезії, прози, драматургії тощо молодим літераторам віком до 35 років.[19]
- Міжнародна Слов'янська поетична премія
Міжнародна Слов'янська поетична премія заснована Харківською обласною організацією Національної спілки письменників України, Харківським обласним відділенням Фонду культури України, Харківською державною науковою бібліотекою імені В. Г. Короленка та Об'єднанням підприємств «Корпорація Гідроелекс» для підтримки та заохочення літературної творчості молодих поетів віком до 35 років. Журі Премії приймає до розгляду конкурсні поетичні добірки з 5 віршів авторів поетичних книг або великих публікацій у журналах, альманахах, збірниках, надрукованих упродовж останніх трьох років. Конкурсні добірки мусять бути написані на одній зі слов'янських мов.[20]
Під егідою спілки також вручаються обласні літературні премії: ім. П. Василенка, ім. В. Чабанівського, ім. С. Сапеляка.[21]
Повноваження голови | |||
---|---|---|---|
№ | ПІБ | Набуття | Скасування |
1 | Смолич Юрій Корнійович | 1934 | 1944 |
2 | Забіла Наталя Львівна | 1944 | 1949 |
3 | Панч Петро Йосипович | 1949 | 1953 |
4 | Шовкопляс Юрій Юрійович | 1953 | 1956 |
5 | Гримайло Ярослав Васильович | 1956 | 1957 |
6 | Кочевський Віктор Васильович | 1962 | 1965 |
7 | Муратов Ігор Леонтійович | ||
8 | Петров Володимир Миколайович | ~1978 | |
9 | Силаєв Борис Дмитрович | ||
10 | Полонський Радій Федорович | 1987 | 1994 |
11 | Перепеляк Іван Михайлович | 1994 | 2012 |
12 | Стожук Анатолій Петрович | 2012 | 2021 |
13 | Романовський В'ячеслав Євгенович | в.о. від 2021 |
Вибули:
- Багірова Лала Гамлетівна 1988 р.н., НСПУ від 20.02.2005, втрачено зв'язок
- Боровий Василь Іванович (1923—2014) СПУ від 27.09.1990, помер 13.11.2014
- Брюґґен Володимир Олександрович (1932—2018) СПУ від 03.09.1965, помер 19.07.2018
- Гопцій Микола Пилипович (1938—2017) НСПУ від 27.10.2004, помер 09.11.2017
- Гулаков Павло Захарович (1947—2013), НСПУ від 2003, помер 03.12.2013
- Добриніна Вікторія Борисівна 1950 р.н., СПУ від 19.09.1995, виїхала, втрачено зв'язок
- Доценко Лідія Григорівна (1941—2021) НСПУ від 16.01.1997, померла 28.02.2021
- Дяченко Валерій Петрович (1951—2021) СПУ від 15.04.1983, помер 05.10.2021
- Жихарєв Олег Вікторович (1941-ХХХХ) СПУ від 29.04.1974, помер у 20-х рр.
- Замалєєв Саліх Шакирович (1921—2009), НСПУ від 2001, помер 01.06.2009
- Замєсов Валерій Федорович (1939—2011), НСПУ від 1998, помер 06.04.2011
- Кириченко Віктор Олексійович (1941—2017) НСПУ від 25.12.2006, помер 13.06.2017
- Козак Микола Іванович (поет) (1941—2019) НСПУ від 26.03.2003, помер 14.06.2019
- Лопатін Вукол Вуколович (1929—2010) СПУ від 30.05.1980, помер 15.12.2010
- Львович Майя Давидівна (1933—2015) СПУ від 18.09.1984, померла 13.07.2015
- Маковійський Костянтин Петрович (1945—2020) НСПУ від 02.09.2003, помер 03.07.2020
- Марченко Олекса Андрійович (1937—2010) НСПУ від 2002, помер 20.03.2010
- Маслов Іван Степанович (1939—2015) СПУ від 26.06.1981, помер 20.05.2015
- Мельницька Інна Володимирівна (1925—2020) НСПУ від 09.12.1997, померла 11.11.2020
- Михайлин Ігор Леонідович (1953—2023) НСПУ від 23.04.1998, помер 04.05.2023
- Мироненко Іван Андрійович (1949—2008) СПУ від 1989, помер 19.12.2008
- Мінаков Станіслав Олександрович 1959 р.н., СПУ від 29.09.1994, виключений 2014
- Мінакова Анна Станіславівна 1985 р.н., НСПУ від 28.02.2005, виключена 2014
- Мірошниченко Анатолій Михайлович (1939—2020) НСПУ від 27.04.2004, помер 16.02.2020
- Мірошниченко Іван Єгорович (1936—2006) СПУ від 1970, помер 11.12.2006
- Олефіренко Михайло Миколайович (1945—2016) НСПУ від 01.10.1996, помер 09.09.2016
- Пашков Іван Григорович (1936—2010) НСПУ від 2000, помер 10.11.2010
- Пенчуков Володимир Андрійович (1948-ХХХХ) НСПУ від 28.09.1999, помер у 20-х рр.
- Перерва Анатолій Антонович (1949—2018) СПУ від 22.01.1979, помер 24.03.2018
- Пивовар Микола Микитович (1940—2011) НСПУ від 21.10.2005, помер 2011
- Побелян Микола Федорович (1948—2017) НСПУ від 29.03.2001, помер 17.12.2017
- Рахліна Марлена Давидівна (1925—2010) СПУ від 1992, померла 05.06.2010
- Родіонов Володимир Олександрович (1940—2018) СПУ від 06.03.1990, помер 31.12.2018
- Самойлов Василь Петрович (1926—2007) СПУ від 1982, помер 2007
- Силка Павло Іванович (1924—2007) НСПУ, помер 2007
- Стадніченко Юрій Іванович (1929—2009) СПУ від 1962, помер 28.08.2009
- Стальний Володимир Іванович (1947-ХХХХ) СПУ від 14.05.1996, помер у 20-х рр.
- Тимченко Віктор Петрович (1930—2023) СПУ від 26.11.1959, помер 15.12.2023
- Усенко Олександр (ХХХХ-2018) НСПУ від 03.12.2015, помер 30.12.2018
- Філатов Аркадій Павлович (1938—2021) НСПУ від 20.06.2003, помер 19.12.2021
- ↑ а б в г д е ХАРКІВООНСПУ. YouControl. Процитовано 15 лютого 2021.
- ↑ Деркачова Ольга. Ясочка української літератури. — 2015.
- ↑ Сокіл Василь. Здалека до близького // Сучасність. — Мюнхен, 1981. — № 2 (242) (лютий). — С. 104-116.
- ↑ Минаков, Станислав (21.08.2007). Харьков: признаки жизни [Харків: ознаки життя]. Новая карта русской литературы (рос.).
- ↑ Мельников, Ростислав; Цаплин, Юрий (07.09.2007). Северо-Восток Юго-Запада: О современной харьковской литературе [Північний схід Південного заходу: Про сучасну харківську літературу]. Новая карта русской литературы (рос.).
- ↑ Мельників, Ростислав (14 лютого 2014). «БЕРЕЗІЛЬ» ТА ПРИЧИНИ ІСТЕРИКИ НАУМЕНКА. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України.
- ↑ Субота, Володимир (24 червня 2013). «БЕРЕЗІЛЬ» І ДОВКОЛА НЬОГО. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України.
- ↑ Кому потрібен журнал «Березіль»?. Сайт Української літературної газети. 17.07.2013.
- ↑ Гривінський, Роман (19 лютого 2015). «Березіль»: замах на вбивство. Газета «День».
- ↑ Відбулось чергове засідання Секретаріату Національної спілки письменників України. Офіційний сайт Національної спілки письменників України. 30.12.2021.
- ↑ Відбулося чергове засідання Правління Національної спілки письменників України. Офіційний сайт Національної спілки письменників України. 29.10.2021.
- ↑ Премія Читомо: результати технічного відбору. Читомо. 25.09.2023.
- ↑ Тимченко, Антоніна (10 травня 2018). Чи молода «Молода Слобожанщина»? (інтерв'ю з Юрієм Чайкою). Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України.
Уперше фестиваль “Молода поезія” пройшов у Харкові 1995 року. Він був складовою частиною так званої “Декади творчої молоді”
- ↑ Антоніна Тимченко (29.05.2019). У Харкові відбувся літературний фестиваль «Молода Слобожанщина». Офіційний сайт Національної спілки письменників України.
- ↑ На Харківщині відбувся Обласний літературний семінар «Молода Слобожанщина». Офіційний сайт Національної спілки письменників України. 30.10.2021.
- ↑ Юлія Гуш (10 листопада 2013). У Харкова тепер є свій письменницький альманах. Справжня Варта.
- ↑ Альманах “КВАРТАЛИ”. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України. 24 грудня 2014.
- ↑ Журнал “Харків. Lit”. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України.
- ↑ Обласна літературна премія імені Тані Шамрай. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України. 27 червня 2014.
- ↑ МІЖНАРОДНА СЛОВ’ЯНСЬКА ПОЕТИЧНА ПРЕМІЯ – 2016. Сайт Харківської обласної організації Національної спілки письменників України.
- ↑ Національна спілка письменників України : Біобібліографічний довідник / Головн. ред. Василь Клічак. — К. : Український письменник, 2023. — 1008 с., — ISBN 978-966-579-0571-1. — С. 504.
- ↑ Члени НСПУ. Writers.in.ua.
- Національна спілка письменників України : Біобібліографічний довідник / Головн. ред. Василь Клічак. — К. : Український письменник, 2023. — 1008 с., — ISBN 978-966-579-0571-1. — С. 504-536.
- Письменники Радянської України : біобібліографічний довідник / авт.-упоряд. Б. К. Коваль, В. П. Павловська. — Київ : «Радянський письменник», 1988. — 719 с. — ISBN 5-333-00364-5. — с. 16.
- АВТОРЫ АЛЬМАНАХА «ЛЕВАДА» ВЫСТУПИЛИ НА ВЕЧЕРЕ МОЛОДЕЖНОЙ ПОЭЗИИ [Автори альманаху «Левада» виступили на вечорі молодіжної поезії]. Status quo (рос.). 12.12.2001. Архів оригіналу за 8 лютого 2022. Процитовано 8 лютого 2022.
- Листопад, Артем (02.10.2020). «Приходь і читай»: у Харкові провели молодіжний літературний фестиваль (фото). «Медиа группа „Объектив“». Архів оригіналу за 2 листопада 2021. Процитовано 2 листопада 2021.
- З невідомості до визнання (Молоді поети України) : методико-бібліографічні матеріали / уклад. С.О. Андрус; ред. Т.В. Смєкалова; ОКЗ «Харківська обласна бібліотека для юнацтва» Управління культури і туризму Харк.облдержадміністрації. — Х. : [б.в.], 2020. — С. 20. — 33 с. — УДК 027.625(477.54)(048):82.09(477)«1917/…».
- Харківська обласна організація НСПУ // Національній спілці письменників України — 30 років. — Київ, 2021. — С. 29.
- Національна спілка письменників України — 75 років / А. Перерва, А. Стожук. — Харків : «Майдан», 2009. — С. 18-19.
- ОЛЕКСАНДРА КОВАЛЬОВА. Ми всі, братове, улюбленці долі та Господа Бога… : (Спогади про Анатолія Перерву) // ПОДІЇ ТА ПОСТАТІ : (ЧАСТИНА ДРУГА).