Чаруків
село Чаруків | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Волинська область |
Район | Луцький |
Рада | Чаруківська сільська рада |
Основні дані | |
Засноване | 1444 |
Населення | 1163 |
Площа | 0,341 км² |
Густота населення | 3410,56 осіб/км² |
Поштовий індекс | 45653 |
Телефонний код | +380 332 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°36′22″ пн. ш. 25°07′09″ сх. д. / 50.60611° пн. ш. 25.11917° сх. д.Координати: 50°36′22″ пн. ш. 25°07′09″ сх. д. / 50.60611° пн. ш. 25.11917° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
224 м |
Водойми | Полонка (річка) |
Місцева влада | |
Адреса ради | 45653, Волинська обл., Луцький р-н, с. Чаруків, вул. Першотравнева, 31 |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Чару́ків — село в Україні, у Луцькому районі Волинської області. Населення становить 1163 осіб.
Перша згадка про село Чаруків датується 1494 роком.
За часів Російської імперії та Української держави село було адміністративним центром Чаруківської волості Луцького повіту Волинської губернії, у міжвоєнний період — адміністративним центром ґміни Чарукув Луцького повіту Волинського воєводства Польської республіки. Після радянської анексії західноукраїнських земель село було адміністративним центром Чаруківського (Сенкевичівського) району.
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1299 осіб, з яких 602 чоловіки та 697 жінок.[1]
За переписом населення України 2001 року в селі мешкала 1161 особа.[2]
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:[3]
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,31 % |
російська | 0,60 % |
білоруська | 0,09 % |
- Планується будівництво заводу з переробки та замороження ягід, фруктів та овочів.[4]
- Церква Святої Параскеви П'ятниці, настоятель протоієрей Ігор Скиба
На території села відомі наступні пам'ятки археології:
- За селом, серед заболоченої заплави р. Полонки на останці її правого берега — залишки давньоруського городища. Поруч з ним знаходилось два кургани, в одному з яких виявлене залізне вістря стріли.
- За 0,5 км на північний захід від села, на захід від лінії електропередач та за 150 м на північ від шосейної дороги Луцьк–Львів — селище давньоруського періоду ХІІ–XIV ст. площею до 2 га. Воно розміщене на видовженому мисі першої надзаплавної тераси правого берега р. Полонки висотою 5–6 м над рівнем заплави.
- На північно-західній околиці села, на схилі правого берега р. Полонки висотою 10–12 м над рівнем заплави — селище давньоруського періоду ХІІ–ХІІІ ст. площею до 2 га.
- На північній околиці села, за 0,3 км на південний схід від греблі ставу, на північ від лінії електропередач, на схилі правого берега р. Полонки висотою до 10 м над рівнем заплави — поселення XIV—XV ст. площею до 1 га.
- На північно-східній околиці села, на схилі правого берега р. Полонки висотою 4–6 м над рівнем заплави — багатошарове поселення тшинецько-комарівської, вельбарської культур і давньоруського періоду XII—XIII ст. площею до 1,5 га.
- За 0,4 км на північний схід від села, на північ від греблі через заплаву річки, на схилі правого берега Полонки висотою 5–6 м над рівнем заплави — селище давньоруського періоду ХІІ–ХІІІ ст. площею до 2 га.
- За 1,5 км на північний схід від села, в урочищі Верховина, на напівовальному в плані мисі першої надзаплавної тераси правого берега р. Полонки висотою 10–12 м над рівнем заплави — двошарове поселення тшинецько-комарівської культури і давньоруського періоду ХІІ–ХІІІ ст. площею до 1,5 га. Його сліди зафіксовані за 0,2 км на південь від шосейної дороги, яка сполучає с. Несвіч з автотрасою Луцьк–Львів.
- За 2 км на північний схід від села, на схилі мису першої надзаплавної тераси правого берега р. Полонки висотою 5–6 м над рівнем заплави — багатошарове поселення тшинецько-комарівської культури, лежницької групи ранньо-залізного часу і давньоруського періоду ХІІ–ХІІІ ст. площею до 1 га.
- За 0,3 км на схід від села, в урочищі Луг, за 0,4 км на північ від шосейної дороги сполученням Луцьк–Львів, на схилі правого берега безіменного струмка (правобічний доплив р. Полонки) висотою до 10 м над рівнем заплави — двошарове поселення тшинецько-комарівської культури і давньоруського періоду ХІ-ХІІІ ст. площею до 2 га
- ↑ Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- ↑ Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- ↑ Розподіл населення за рідною мовою, Волинська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- ↑ Поблизу Луцька побудують новий завод. Архів оригіналу за 31 липня 2019. Процитовано 31 липня 2019.
- Гайдай І.С. Чару́ків // Історія міст і сіл Української РСР : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974. — том Волинська область / І.С. Клімаш (голова редколегії тому), 1970 : 747с. — С.440-450
- Кучинко М. М., Златогорський О.Є. Пам'ятки археології Луцького району Волинської області: навчальний посібник. — Луцьк: Волинські старожитності, 2010. — С.263-264.
- Czaruków nad rz. Połonką // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1900. — Т. XV, cz. 1. — S. 355. (пол.)
- Погода в селі Чаруків [Архівовано 19 грудня 2011 у Wayback Machine.]
![]() |
Це незавершена стаття з географії Волинської області. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |