Р-73
Р-73 AA-11 Archer | |
---|---|
![]() Р-73 на винищувачі МіГ-29 | |
Тип | КРПП малої дальності |
Походження | Радянський Союз |
Історія використання | |
На озброєнні | 1984 — по т.ч. |
Оператори | див. Оператори |
Історія виробництва | |
Розробник | НВО «Блискавка»[ru] |
Розроблено | 1983 |
Виробник | НВО «Вимпел»[ru] (поточний)[1], Тбіліський авіаційний завод (колишній) |
Виготовлена кількість | 6000 до розпаду СРСР |
Варіанти | РМД-1 РМД-2 УЗР-73 (навчальна) Р-73Е (експортне РМД-1) Р-73М |
Характеристики | |
Вага | 105 кг |
Довжина | 2,93 м |
Діаметр | 165 мм |
Дальність вогню | |
Вага боєголовки | 7,4 кг |
Двигун | твердопаливний ракетний двигун |
Розмах крил | 510 мм |
Операційна дальність | R-73E: 30 км R-73M1: 30 км [2] R-74: 40 км[3] |
Швидкість | 2,5 маха |
Система наведення | всеракурсна теплова голівка самонаведення |
Пускова платформа | |
![]() |
Р-73 (за класифікації МО США і НАТО: AA-11Archer — «Лучник») — радянська/російсько-українська керована ракета класу повітря-повітря малого радіуса дії з інфрачервоною системою самонаведення.
Створена спеціально для високоманевреного ближнього повітряного бою, який за підсумками локальних конфліктів в Кореї, В'єтнамі та ін. знову зайняв належне місце у тактиці дії ВПС. При розробці враховувалися такі вимоги як всеракурсність, надманевреність, реалізація принципу «випустив-забув». Крім того необхідно було, щоб зброя не мала істотних обмежень щодо маневреності носія в процесі застосування, тобто щоб ракета могла запускатися при інтенсивному маневруванні літака з великими перевантаженнями.
Призначення
Р-73 призначена для боротьби з повітряними цілями: автоматично дрейфуючими аеростатами, маневруючими літаками, гелікоптерами та крилатими ракетами. Також може служити для організації протиракетної оборони носія[4].
Аеродинамічна схема
Аеродинамічна схема — «качка». Ракета має елерони, дестабілізатори та датчики аеродинамічних кутів.
Двигун
Ракета Р-73 оснащена твердопаливним двигуном з інтерцепторами системи газодинамічного управління (СГДУ), що дозволяє виконувати ракеті енергійні маневри під час роботи двигуна.
Система управління
Пасивна інфрачервона головка самонаведення (ГСН) МК-80 (виготовляється на заводі Арсенал [5] [6] ). Перед пуском ракета отримує первісне цілевказання з борту носія.
Носії
Літаки
- МіГ-21 (модернізований)
- МіГ-23-98
- МіГ-29 і модифікації
- МіГ-31
- МіГ-35
- Су-24
- Су-27 і модифікації
- Су-30
- Су-33
- Су-35
- Су-35С
- Су-34
- ПАК ФА
- Як-141
- J-10
- HAL Tejas
Вертольоти
Технічні характеристики
Джерело [4]
- Висота ураження цілей: 0,005-20 км
- Перевантаження цілей: до 12 G
- Власне перевантаження: до 40 G
- Стартова маса:
- РМД-1: 105 кг
- РМД-2: 110 кг
- Маса бойової частини: 7,4 кг
- Тип бойової частини: стрижнева
- Підривник:
- *Р-73: радіопідривач
- *Р-73Л: оптичний лазерний
- Кути цілевказання:
- *РМД-1: ± 45 °
- *РМД-2: ± 60 °
- *Р-73М: ± 90 °
- Імовірність ураження цілі 0,6
- Максимальна швидкість цілі: 2500 км/год
- Дальності пуску:
- В передню півсферу, максимальна:
- *РМД-1: 20 км
- *РМД-2: 40 км
- *В задню півсферу, мінімальна: 0,3 км
- Габаритні розміри:
- *Довжина: 2900 мм
- *Діаметр: 170 мм
- *Розмах оперення: 510 мм
- Кріплення до носія: рейкове пусковий пристрій П-72 (АПУ-73-1)
Оператори
Росія — Р-73М[7]
Індія
Ефіопія
Північна Корея
Білорусь — опановано ремонт і модернізацію, створено Р-73БМ[8]
Бангладеш
Болгарія
Україна
КНР
Угорщина
Словаччина
Сербія
Іран
В'єтнам
Єгипет
Перу
Білорусь
Наприкінці 2020 — початку 2021 року білоруське підприємство «БСВТ-новые технологии» заявило, що освоїло ремонт та модернізацію низки радянських авіаційних керованих ракет, серед яких і Р-73. Білоруська модернізація керованої ракети отримала позначення Р-73БМ, на ній встановили нову інфрачервону головку самонаведення з кутом огляду 45-60°, покращено завадостійскість, можливість застосування комбінованого методу наведення, новий двигун, новий блок управління автопілотом, новий неконтактний лазерний підривач, тощо[8].
Дальність ураження цілі модернізованою ракетою називають від 300 метрів до 12 км, висота під час пуску з повітряного носія — до 20 км[8].
Вірогідність ураження цілі першою ракетою називають на рівні 0,8[8].
Наприкінці лютого 2021 року білоруські військово-повітряні сили та війська протиповітряної оборони виконали пуски авіаційних керованих ракет, зокрема — модернізованих Р-73БМ. Виконували стрільби з винищувачів МіГ-29 та навчально-тренувальних Як-130 на полігоні «Полесский»[8].
Україна
Відомо, що українські військові мають на озброєнні певну кількість ракет Р-73, а підприємства ОПК — здійснюють їхню модернізацію.
Так, в 2017 році в мережі з'явилось фото українського гелікоптера Мі-8 з підвішеною ракетою Р-73. Можна припустити, що Мі-8 служить літаючою лабораторією (для дослідження параметрів модернізованої ракети в повітрі). Саме на Мі-8 відбувались випробування радіолокаційної ГСН протикорабельної ракети «Нептун».
12 липня 2019 року, під час візиту Президента України в місто Дніпро, керівник держави відвідав конструкторське бюро «Південне», де серед низки зразків йому продемонстрували модернізовану радянську авіаційну керовану ракету Р-73[9].
Які саме зміни будуть внесені в ракету Р-73 в ході модернізації поки не відомо, проте раніше вже була опублікована інформація про нову інфрачервону головку самонаведення ИЗЗ-12, розробки підприємства «Арсенал»[10].
В березні 2021 року президент державної акціонерної холдингової компанії «Артем» Володимир Зімін заявив, що невдовзі підприємство почне ремонтувати та модернізувати авіаційні керовані ракети Р-73 класу «повітря-повітря». Він також підтвердив можливість модернізації ракет в Україні за рахунок встановлення нових головок самонаведення: «може запропонувати як головку МК-80, як ремонт цієї головки, так і поставка модернізованої головки МК-2200»[9].
Примітки
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 23 червня 2012. Процитовано 24 липня 2016.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ AA-11 ARCHER R-73. Процитовано 23 грудня 2014.
- ↑ Tactical Missiles Corporation JSC. Архів оригіналу за 27 листопада 2015. Процитовано 23 грудня 2014.
- ↑ а б Керована ракета малої дальності Р-73 ІС «Ракетна техніка »БГТУ
- ↑ [1]
- ↑ Див. з 13:45
- ↑ The International Institute For Strategic Studies IISS. The Military Balance 2010. — 492 с.
- ↑ а б в г д Люксіков Михайло (9 березня 2021). Авіація Білорусі стріляє відремонтованими ракетами Р-73. Український мілітарний портал.
- ↑ а б Люксіков Михайло (13 березня 2021). «Артем» почне ремонтувати та модернізувати ракети Р-73. Український мілітарний портал.
- ↑ КБ Південне модернізує ракету Р-73. Український мілітарний портал. 14 липня 2019.
![]() |
Це незавершена стаття про ракетну зброю. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
|