Аква-Клавдія
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Aqua_Claudia_16.jpg/300px-Aqua_Claudia_16.jpg)
Аква Клавдія — давньоримський акведук I століття н. е., який був прокладений до Риму.
Разом з Аніо Ветус, Аніо Новус та Аква Марція, він вважається одним з «чотирьох великих акведуків Рима.»[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Aqua_claudia_planlatium_2.png/220px-Aqua_claudia_planlatium_2.png)
Будівництво акведука було розпочато за імператора Калігули у 38 році, а завершено за правління Клавдія у 52 році[3]. Вартість будівництва становила 350.000.000 сестерціїв. 10 років по тому його перестали використовувати, і лише за 9 років під час правління Веспасіана у 71-му роботу занедбаного акведука відновили, ще через 10 років за наказом імператора Тита його також відреставрували.
З 271 року монументальна арка, що була частиною Аква Клавдія та акведука Аніо Новус, стала воротами Авреліанової стіни — Порта Маджоре.
Його основні джерела, Керулеус (Caeruleus) та Курцій (Curtius), були розташовані у 300 кроках ліворуч від 38-го міліарія на Via Sublacensis.[4] Довжина акведуку становить 69 км. Він прокладений в основному під землею. Залежно від пори року його продуктивність становила до 192000 м3 в день[5]. Після фільтрування води неподалік від 7-го міліарія на Латинській дорозі останні 13 км акведука проходили над землею.
Нерон продовжив акведук Аркою Нерона до пагорба Целій, а Доміціан — далі, до пагорба Палатин[6]; тоді Аква Клавдія могла постачати всі 14 округів Рима водою.[7]
-
Аппієва дорога та Аква Клавдія (~1878)
-
Аква Клавдія
-
Порта Маджоре, Аква Клавдія
-
Аква Клавдія
- ↑ dati.beniculturali.it — 2014.
- ↑ Blackman, Deane R. «The Volume of Water Delivered by the Four Great Aqueducts of Rome.» Papers of the British School at Rome 46 (1978): 52-72. http://www.jstor.org/stable/40310747 [Архівовано 18 січня 2017 у Wayback Machine.].
- ↑ Frontinus, De aquaeductu 1.13
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 15 червня 2013. Процитовано 30 березня 2017.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Schram, Wilke D. «Aqua Claudia.» Website on Roman Aqueducts. N.p., Jan. 2010. Web. 15 Mar. 2013.
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 4 грудня 2017. Процитовано 30 березня 2017.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 24 вересня 2019. Процитовано 30 березня 2017.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
- Аква Клавдія на LacusCurtius [Архівовано 24 вересня 2019 у Wayback Machine.](англ.)