Мозир
Транслітерація назви | Mazyr | ||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Основні дані | |||||
52°02′ пн. ш. 29°15′ сх. д. / 52.033° пн. ш. 29.250° сх. д.Координати: 52°02′ пн. ш. 29°15′ сх. д. / 52.033° пн. ш. 29.250° сх. д. | |||||
Країна |
![]() | ||||
Область | Гомельська область | ||||
Район | Мозирський район | ||||
Перша згадка | 1155 | ||||
Магдебурзьке право | 1577 | ||||
Статус | з 1795 року | ||||
Населення | 112 003 (2016) | ||||
Площа | 49,46 км² | ||||
Часовий пояс | час у Білорусі | ||||
Поштовий індекс | 247760 | ||||
Телефонний код | +375-2351 | ||||
Висота |
160 м 122 м[1] | ||||
Водний об'єкт | Прип'ять | ||||
Міста-побратими | Сєверодвінськ, Росія; Єгор'євськ, Росія; Коростень, Україна; Харцизьк, Україна; Страконице, Чехія | ||||
Транспорт, відстані | |||||
Найближча залізнична станція | Мозир | ||||
До Мінська | |||||
- фізична | 320 км | ||||
До обласного центру | |||||
- фізична | 133 км | ||||
![]() | |||||
![]() |
Мо́зир[2] (біл. Мазы́р) — місто обласного підпорядкування в Мозирському районі Гомельської області Білорусі, центр району[2]. Місто розташоване за 133 км на захід від Гомеля і за 320 км на південь від Мінська, у горбистій місцевості у межах Мозирського пасма. На території населеного пункту розміщується найбільший у Білорусі порт Пхов на річці Прип'ять. Населення Мозиря становить 112 тис. чоловік. Площа Мозиря — 3674 га. Поруч із Мозирем пролягає нафтогін «Дружба». Через Мозир пролягає залізниця Калинковичі — Коростень.
Архітектурно-планувальна система міста обумовлена складним рельєфом Прип'яті. Культурний і історичний центр Мозиря — площа Леніна — географічно знаходиться на околиці міста, на березі Прип'яті. Уздовж річки проходить вулиця Радянська, перпендикулярно якої по руслу і схилах ярів вглиб міста піднімаються інші вулиці.
Географія
Розташування
Місто розташоване на правому березі Прип'яті на східному Поліссі, на українсько-білоруській етнічній межі[2].
Клімат
Клімат у населеному пункті вологий континентальний («Dfb» за класифікацією кліматів Кеппена)[3]. Опадів 636 мм на рік[3]. Найменша кількість опадів спостерігається в лютому й сягає у середньому 31 мм[3]. Найбільша кількість опадів випадає в липні — близько 91 мм[3]. Різниця в опадах між сухими та вологими місяцями становить 60 мм[3]. Пересічна температура січня — -6,6 °C, липня — 18,5 °C[3]. Річна амплітуда температур становить 25,1 °C[3].
Клімат | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | −3,5 | −1,9 | 3,1 | 12,5 | 19,5 | 23,0 | 24,1 | 23,2 | 18,1 | 11,1 | 3,7 | −0,7 | 11,0 |
Середня температура, °C | −6,6 | −5,3 | −0,6 | 7,6 | 13,8 | 17,3 | 18,5 | 17,5 | 13,0 | 7,1 | 1,2 | −3,2 | 6,7 |
Середній мінімум, °C | −9,7 | −8,7 | −4,3 | 2,8 | 8,2 | 11,7 | 12,9 | 11,9 | 7,9 | 3,2 | −1,2 | −5,7 | 2,4 |
Норма опадів, мм | 38 | 31 | 33 | 45 | 52 | 86 | 91 | 71 | 53 | 44 | 47 | 45 | 636 |
Джерело: Climate-Data.org (англ.) |
Історія
В письмових джерелах Мозир вперше згадується в 1155 році, коли київський князь Юрій Долгорукий передав його Чернігівському князю Святославу Ольговичу. Входив до складу Київського, Чернігівського і Туровського князівств. З середини XIV століття у складі Великого князівства Литовського, з 1569 року — Речі Посполитої. У 1577 році Мозир отримав Магдебурзьке право. Документ про надання цього привілею зберігається в Національному історичному архіві Білорусі.
В результаті пожежі на початку XVII століття мозирський замок і частина міста згоріли. У зв'язку з цим, впродовж 1609–1613 років, були прийняті накази, згідно з якими жителям наказано відбудувати заново замок та міські площі. У XVII столітті тут сталося антифеодальне повстання.
Під час повстання під проводом Хмельницького за місто велися бої між козацькими та польсько-литовськими військами, нетривалий час входило до української козацької держави[2].
-
Київська вулиця в Мозирі, на початку XX століття
-
Церква Святої Параскеви П'ятниці у Мозирі,1912 рік
-
Православний собор святого Михайла
-
Площа Леніна
Після другого поділу Речі Посполитої 1793 року Мозир увійшов до складу Російської імперії[2]. У грудні 1917 року в Мозирі було встановлено Радянську владу. З лютого 1918 року місто було окуповано військами кайзерівської Німеччини. З грудня 1918 належало до УНР. Місто було центром Поліського староства Української Держави[4]. З 5 березня по 29 червня 1920 року Мозир потрапив під польську окупацію. З 1924 року Мозир — центр району, в 1926—1930, 1935—1938 роках — центр Мозирського округу, з 1938 — центр Поліської області. У Другу світову війну Мозир був під гітлерівською окупацією з 22 серпня 1941 по 14 січня 1944 роки, входячи з 20 жовтня 1941 року до складу генеральної округи Житомир як центр однойменної округи. Окупанти створили табір смерті, також понад тисячі осіб було вивезено на каторжні роботи до Німеччини. У 1954 році Мозир і Мозирський район увійшли до складу Гомельської області.
Єврейська громада
На межі XIX і XX століть Мозир був єврейським містечком. Єврейське населення знищене в роки Другої світової війни, залишки емігрували до Ізраїлю і США.
Рік | Єврейське населення | Усе населення | % Євреів | Примітки |
---|---|---|---|---|
1897 | 5631 | 8076 | 69.73 % | перепис 1897 року |
1927 | ~6000 | 14300 | 42 % | перепис 1927 року[5] |
1939 | 6307 | 17500 | 36.04 % | приблизно[6] |
1970 | 4300 | 48000 | 8.96 % | перепис 1970 року[7] |
1979 | 3600 | 105882 | 3.40 % | перепис 1979 року[7] |
1989 | 3200 | 128000 | 2.50 % | перепис 1989 року[7] |
1999 | 565 | 114000 | 0.50 % | приблизно[7] |
2004 | <500 | 111500 | 0.45 % | приблизно |
Промисловість
- Нафтопереробна — ВАТ «Мозирський нафтопереробний завод»
- Хімічна
- Нафтохімічна
- Машинобудівна
- Металообробна
- Деревообробна
- Легка — ВАТ "Мозирському швейна фабрика"Надекс"
- Харчова — ВАТ «Мозирьсоль», Етанол
- Послуги — ПІКП Полесьепроект — філія-проектні роботи, ОДО Террастройпроект-плюс — проектні роботи, будівельні роботи, поліграфія
-
Фабрика «Надекс»
-
Річне пароплавство
-
Річне пароплавство
-
Пивзавод
Транспорт
У місті, крім автобусів, діє трамвай. Довжина лінії — понад 20 км. Діє один маршрут. Через територію міста пролягає залізнична лінія Калинковичі — Коростень (Україна), на якій розташована залізнична станція Мозир. Річковий транспорт нерозвинений, хоча порт «Пхов» є найбільшим в країні.
-
Трамвайне управління
-
Трамвайне депо
-
Трамвайний кран
-
Залізничний вокзал станції Мозир
-
Міст через Прип'ять — найдовший автомобільний міст у Білорусі
-
Міський автобус МАЗ 105
-
Автобусна зупинка
Освіта
У місті налічується 15 середніх шкіл, 4 музичні школи, 35 дитячих садів, будівельний технікум, училища — геології, будівельні, олімпійського резерву, медичне училище, Мозирський державний педагогічний університет. У Мозирі працюють курси освітнього центру «Лідер», у якому можна пройти курси за 13-ма програмами навчання.
-
Драматичний театр ім. І. Мележа
-
Міський палац Культури
-
Палац культури МНПЗ
-
Художня школа
Культура
У Мозирі є кінотеатр «Мир», драматичний театр імені Івана Мележа. У 1990 році було відкрито Палац культури МНПЗ, приймає в своїх стінах великих зірок. Мешканців міста обслуговують понад 50 бібліотек. У Мозирі є краєзнавчий музей, музей прикладної творчості, міський виставковий зал.
-
Краєзнавчий музей на Замковій горі
-
Скульптура
-
Кінотеатр «Мир»
-
Фонтан
Спорт
Основні спортивні об'єкти: басейн, 3 стадіону, гірськолижний комплекс, школа олімпійського резерву РБ.
Уродженці і жителі
- Захарова Олена Іванівна (нар.1907) — радянський вчений в області біології і агротехніки винограду.
- Пікман Ізраїль Цуріелевіч (1918—1995) — радянський кінооператор і режисер, фотограф.
- Ксенія Ситник — переможниця дитячого пісенного конкурсу Євробачення 2005.
- Фінберг Михайло Якович (нар. 21 лютого 1947) — відомий диригент і керівник оркестру, народний артист Білорусі, професор.
Галерея
-
Центр міста
-
Церква на Замковій горі
-
Реконструкція Мозирського замку
-
Вигляд на центр
-
Пам'ятник ВВВ, Міг-15
-
Приватний сектор
-
Центр с висоти пташиного польоту
-
Костел Святого Архангела Михайла
-
Готель «Прип'ять»
-
Новий мікрорайон
-
Пам'ятник жертвам гетто
Примітки
- ↑ GeoNames — 2005.
- ↑ а б в г д Мозир // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1966. — Кн. 2, [т. 5] : Місто (продовження) — Перемиська Єпархія. — С. 1636. — ISBN 5-7707-4049-3.
- ↑ а б в г д е ж Mazyr climate: Average Temperature, weather by month, Mazyr weather averages. Climate-Data.org. Процитовано 17 січня 2020.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) (англ.) - ↑ Леонюк В. Поліське староство // Словник Берестейщини. — Львів : Видавнича фірма «Афіша», 2010. — Т. 2. — С. 145. — ISBN 978-966-325-135-6.
- ↑ г. Мозырь (Гомельская область)
- ↑ jewishgen.org
- ↑ а б в г jhrgbelarus.org
Посилання
- Газета міста Мозир «Полісся СВОИМИ ОЧИМА»
- Приватні оголошення в місті Мозир
- Міський портал Мозир
- Сайт ВАТ «МШФ» Надекс
- Сайт футбольного клубу «Славія-Мозир»
- Сайт Етанол
- Геральдика міста Мозир
- Мозир древній. Життя дореволюційного Мозир — невідомі сторінки
- Фото міста Мозир
- Mozyrz // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 754. (пол.)
|
№ | Назва | Область | Населення | № | Назва | Область | Населення | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Мінськ ![]() Гомель |
1 | Мінськ | Мінська | 1 959 781 | 11 | Орша | Вітебська | 116 552 | Могильов Вітебськ |
2 | Гомель | Гомельська | 521 452 | 12 | Мозир | Гомельська | 112 003 | ||
3 | Могильов | Могильовська | 378 077 | 13 | Солігорськ | Мінська | 106 503 | ||
4 | Вітебськ | Вітебська | 368 574 | 14 | Новополоцьк | Вітебська | 102 394 | ||
5 | Гродно | Гродненська | 365 610 | 15 | Ліда | Гродненська | 100 443 | ||
6 | Берестя | Берестейська | 340 141 | 16 | Молодечно | Мінська | 94 922 | ||
7 | Бобруйськ | Могильовська | 217 975 | 17 | Полоцьк | Вітебська | 85 078 | ||
8 | Барановичі | Берестейська | 179 122 | 18 | Жлобин | Гомельська | 75 956 | ||
9 | Борисов | Мінська | 143 919 | 19 | Світлогорськ | Гомельська | 69 011 | ||
10 | Пінськ | Берестейська | 138 415 | 20 | Речиця | Гомельська | 66 172 |
|
- Міста магдебурзького права
- Мозир
- Полісся
- Пінщина
- Населені пункти з історичною єврейською громадою
- Київське князівство
- Населені пункти, засновані 1155
- Населені пункти Мозирського району
- Міста Гомельської області
- Міста Русі
- Міста зі Списку руських міст далеких і близьких
- Районні центри Білорусі
- Київське воєводство
- Мінська губернія
- Міста обласного підпорядкування Білорусі