Кусунда (мова)
Кусунда | |
---|---|
Поширена в | ![]() |
Регіон | Gandaki Provinced Lumbini Provinced |
Носії | 7 осіб (2005) |
Офіційний статус | |
Коди мови | |
ISO 639-3 | kgg |
Кусунда — ізольована мова, якою говорить народ кусунда, що проживає в Непалі. Станом на 2023 рік мовою вільно розмовляє лише одна людина, Камала Хатрі Сен[2], хоча влада докладає деяких зусиль, щоб зберегти мову[3].
Десятиліттями вважалося, що мова кусунда перебуває на межі зникнення, без надії коли-небудь добре її дослідити. Невеликий матеріал, який можна було почерпнути зі спогадів колишніх носіїв, вказував, що мова була ізольованою, але, докази були слабкі, і часто мову класифікували разом із сусідніми як тибето-бірманську. Однак у 2004 році три представники народу кусунда, Г'яні Майя Сен, Прем Бахадур Шахі та Камала Сінгх[4], були доставлені до Катманду для допомоги з оформленням документів про громадянство. Там члени Університету Трібхуван[en] виявили, що одна з прибулиць, уродженка району Ролпа[en], вільно розмовляла мовою. Було виявлено, що кілька її родичів теж були носіями мови. У 2005 році було відомо, що сім чи вісім людей вільно розмовляли мовою, наймолодшій було понад тридцять років[5]. Однак мова зникала, і діти її не засвоювали, оскільки всі носії мови одружились з представниками інших народів[5].
Вважалося, що мова вимерла зі смертю Раджамама Кусунди 19 квітня 2018 року[6]. Однак Гьяні Майя Сен та її сестра Камала Кусунда пережили його, що дозволило зібрати додаткові лінгвістичні дані[7]. Сестри разом із письменником і дослідником Удаєм Раджем Аалі навчали мови зацікавлених дітей і дорослих[8]. Аалі написав книгу «Плем'я та словник кусунда»[9].
Девід Воттерс[en] опублікував граматичний опис мови середнього розміру, а також словник (Watters 2005)[5][10]. Він стверджував, що кусунда є мовним ізолятом, не лише генеалогічно, але й лексично, граматично та фонологічно відмінним від своїх сусідів. Це означало б, що кусунда є залишком мов, якими говорили в північній Індії до приходу тибето-бірманських та індоіраномовних народів. Однак кусунда не класифікують ані як мунда, ані як дравідійську мову. Таким чином, вона приєднується до бурушаскі, нігалі та (потенційно) до субстрату мови ведда у списку південноазійських мов, які не належать до основних категорій індоєвропейських, дравідійських, китайсько-тибетських та австроазійських мов.
До нещодавнього виявлення активних носіїв кусунда було кілька спроб пов'язати мову з усталеною мовною сім'єю. Рана (2002) стверджував, що кусунда є тибето-бірманською мовою. Меррітт Рулен[en] виступав за спорідненість з джувой[en] та іншими андаманськими мовами і з більшою індо-тихоокеанською мовною сімʼєю[en], до якої відносилась і мова нігалі[11].
Система голосних у мові кусунда включає шість звуків, які організовані у дві сингармонічні групи за підйомом: верхню (виділена рожевим) та нижню (виділена зеленим). Більшість слів допускає двояку вимову, з гласними або верхньої, або нижньої групи, що дозволяє зробити висновок про наявність у кусунда трьох голосних фонем, що реалізуються шістьма звуками. Лише мала кількість слів вимовляється суворо з гласними тільки якоїсь однієї групи. До них відносяться нечисленні слова з увулярними приголосними, що вимагають, як і в ряді інших мов, голосних нижньої групи, а також деякі інші, хоча у цих слів обмеження на набір голосних стає помітним лише при ретельній дикції[5].
Голосні | Переднього ряду | Середнього ряду | Заднього ряду |
---|---|---|---|
Верхні | i | u | |
Середні | e | ə | o |
Нижні | a |
У системі приголосних фонем у кусунда, очевидно, є значним лише активний, але не пасивний орган. Наприклад, апікальні приголосні[en] можуть бути дентальними, альвеолярними, ретрофлексними або палатальними: /t/ як [t̪] перед /i/, [t] перед /e, ə, u/, [ʈ] перед /o, a/, і [c], якщо наступний приголосний — увулярний, як у слові [coq] ~ [tok] ('ми')[5].
Крім того, багато приголосних мають як вибуховий, так і фрикативний варіант: наприклад, /p/ між голосними, ймовірно, вимовляється як /b/, тоді як /b/ у тій самій позиції реалізується як [β]). Придих в кусунда виник нещодавно. У мові відсутні характерні для цього регіону ретрофлексні приголосні фонеми, і, навпаки, є нехарактерні увулярні[5].
Губні | Передньоязикові | Піднебінні | Задньоязикові | Увулярні | Гортанні | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
прості | сібілянти | |||||||
Носові | m | n | ŋ | ɴˤ | ||||
Проривні | Глухі | p ~ b | t ~ d | t͡s | k ~ ɡ | q ~ ɢ | ʔ | |
Дзвінкі | b ~ β | d | d͡z | ɡ ~ ɣ | ||||
Аспірати | (pʰ) | (tʰ) | (t͡sʰ) | (kʰ ~ x) | (qʰ) | |||
Придихальні | (bʱ) | (dʱ) | (d͡zʱ) | (ɡʱ) | ||||
Фрикативні | s | ʁ ~ ʕ | h | |||||
Апроксиманти | w | l | j | |||||
Одноударні | ɾ |
[ʕ] не зустрічається в початку слів, а [ŋ] може бути тільки в кінці слов, на відміну від інших мов. [ɴʕ] (можливо, [ŋ+ʕ]) зустрічається тільки між голосними[5].
Кусунда має кілька відмінків, за якими змінюються іменники та займенники, три з яких — називний, родовий і знахідний[5].
Називний | Родовий | Акузатив | |
---|---|---|---|
1-ша особа однини | tsi | tsi, tsi-yi | tən-da |
1-ша особа множини | tok | tig-i | (toʔ-da) |
2-а особа однини | nu | nu, ni-yi | nən-da |
2-а особа множини | nok | ?nig-i | (noʔ-da) |
3-я особа | gina | (gina-yi) | gin-da |
Інші відмінкові суфікси включають -ma «разом з», -lage «для», -əna «від», -ga, -gə «в, у».
Є також вказівні займенники na і ta. Хоча незрозуміло, яка різниця між ними, це може бути живість.
Підмети можуть позначатися на дієслові, хоча, коли вони є, вони можуть мати префікс або суфікс. Нижче як приклад наведено дієслово am «їсти», яке є більш правильним, ніж багато інших дієслів у теперішньому часі:
однина | множина | |
---|---|---|
1-ша особа | t-əm-ən | t-əm-da-n |
2-а особа | n-əm-ən | n-əm-da-n |
3-я особа | g-əm-ən | g-əm-da-n |
Інші дієслова можуть мати префікс ts- у першій особі або нульовий префікс у третій.
Нижче наведено зразок тексту статті 1 Загальної декларації прав людини мовою кусунда з транслітерацією (IAST) і транскрипцією (IPA)[12].
Кусунда письмом Деванагарі:
टिक सवट्टै नु प्रतिष्ठा कफेरा अधिकार ककेजे जि बेजी अगन्जी । गिना ग्याओ चिय कफेरा मागभया नाङ्टे अङी ।
Транслітерація:
ṭik sawaṭṭe nu pratiṣṭhā kapherā adhikār kakeje jibejī aganji. ginā gyāo ciy kapherā māgbhayā nāṅ'ṭe ani.
Переклад: Усі люди народжуються вільними та рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні ставитися один до одного в дусі братерства.
- ↑ ScriptSource - Nepal
- ↑ Bhattarai, Sewa (13 травня 2023). The last of the Kusunda. nepalitimes.com. Процитовано 28 травня 2023.
- ↑ McDougall, Eileen. The language that doesn't use 'no'. www.bbc.com (англ.). Процитовано 11 серпня 2022.
- ↑ Rana, B.K. (12 жовтня 2004). Kusunda language does not fall in any family: Study. email with pasted news article. Himalayan News Service, Lalitpur, 2004-10-10. Архів оригіналу за 10 грудня 2012. Процитовано 12 вересня 2007.
- ↑ а б в г д е ж и D. E. Watters (2005): Notes on Kusunda Grammar. NFDIN Katmandu, ISBN 99946-35-35-2.
- ↑ Rajamama, lone Kusunda language speaker, dies (англ.). Процитовано 18 червня 2018.
- ↑ Aaley, Uday Raj; Bodt, Timotheus (Tim) Adrianus (2019). New data on Kusunda (Звіт). Humanities Commons. doi:10.17613/1zy2-k376.
- ↑ Resuscitating dying Kusunda language. The Kathmandu Post. 4 січня 2019. Процитовано 17 вересня 2019.
- ↑ Book that traces Kusunda tribe's history hits shelves. The Kathmandu Post. 1 серпня 2017. Процитовано 17 вересня 2019.
- ↑ Donohue, Mark; Raj Gautam, Bhoj (2013). Evidence and stance in Kusunda (PDF). Nepalese Linguistics. 28: 38—47.
- ↑ Paul Whitehouse; Timothy Usher; Merritt Ruhlen; William S.-Y. Wang (13 квітня 2004). Kusunda: An Indo-Pacific language in Nepal. Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America. 101 (15): 5692—5695. Bibcode:2004PNAS..101.5692W. doi:10.1073/pnas.0400233101. PMC 397480. PMID 15056764.
- ↑ Kusunda (मिहाक / कुसान्डा). Omniglot. Процитовано 9 листопада 2023.
- Donohue, Mark; Raj Gautam, Bhoj (2013). Evidence and stance in Kusunda (PDF). Nepalese Linguistics. 28: 38—47.
- Rana, B.K. Significance of Kusundas and their language in the Trans-Himalayan Region. Mother Tongue. Journal of the Association for the Study of Language in Prehistory (Boston) IX, 2006, 212–218
- Reinhard, Johan and Sueyoshi Toba. (1970): A preliminary linguistic analysis and vocabulary of the Kusunda language. Summer Institute of Linguistics and Tribhuvan University, Kathmandu.[1] [Архівовано 2011-05-17 у Wayback Machine.]
- Ruhlen, Merritt. Origin of Language: Tracing the Evolution of the Mother Tongue. New York: John Wiley & Sons, 1994.
- Toba, Sueyoshi (2000). Kusunda wordlists viewed diachronically. Journal of Nationalities of Nepal. 3 (5): 87—91.
- Toba, Sueyoshi (2000). The Kusunda language revisited after 30 years. Journal of Nationalities of Nepal. 3 (5): 92—94.
- Watters, David (2005). Kusunda: a typological isolate in South Asia. У Yogendra Yadava; Govinda Bhattarai; Ram Raj Lohani; Balaram Prasain; Krishna Parajuli (ред.). Contemporary issues in Nepalese linguistics. Kathmandu: Linguistic Society of Nepal. с. 375—396.
- Watters, David (2006). Notes on Kusunda Grammar: A language isolate of Nepal. Т. 3. с. 1—182. ISBN 99946-35-35-2.
{{cite book}}
: Проігноровано|journal=
(довідка) - P. Whitehouse, T. Usher, M. Ruhlen & William S. -Y. Wang (2004): Kusunda: An Indo-Pacific language in Nepal, PNAS 101:5692-5695
- Ейлін Макдугал (7 січня 2024). Мова, якою вільно розмовляє лише одна людина в світі. BBC Україна. Процитовано 7 січня 2024.
- "Nepal's mystery language on the verge of extinction", Bimal Gautum, BBC, 12 May 2012
- Kusunda language does not fall in any family: Study, Himalayan News Service, Lalitpur, October 10, 2004
- Partial bibliography
- Portal to Asian Internet Resources (Project). Bibliography for Seldom Studied and Endangered South Asian Languages. Germany: John Peterson.
- Rana, B.K. A Short note on Kusunda language. Janajati 2/4, 2001.
- Rana, B.K., Linguistic Society of Nepal New Materials on Kusunda Language, Presented to the Fourth Round Table International Conference on Ethnogenesis of South and Central Asia, Harvard University, Cambridge MA, USA. May 11–13, 2002
- Rana, B.K., Significance of Kusundas and Their Language in the Trans-Himalayan Region, Harvard University, Cambridge, MA, October 21–22, 2006
- Obscure language isolate will die with this woman. The Hot Word - Hot & Trending Words Daily Blog at Dictionary.com. 3 червня 2012. Процитовано 2 серпня 2012.
- Kusunda linguistics (ANU)