Арка Свободи українського народу
Арка Свободи Арка Свободи українського народу | |
---|---|
![]() | |
50°27′15″ пн. ш. 30°31′48″ сх. д. / 50.45444400002777741° пн. ш. 30.53000000002777981° сх. д.Координати: 50°27′15″ пн. ш. 30°31′48″ сх. д. / 50.45444400002777741° пн. ш. 30.53000000002777981° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Київ |
Тип | споруда і арка[d] |
Висота | 35 м |
Матеріал | титан, граніт, бронза |
Скульптор | Олександр Скобліков |
Архітектор | Ігор Іванов, Сергій Миргородський і Костянтин Сидоров |
Початок будівництва | 1978 |
Побудовано | 1982 |
![]() | |
![]() |
А́рка Свобо́ди украї́нського наро́ду (до 14 травня 2022 року — А́рка дру́жби наро́дів, народна назва Ярмо́) — скульптурна композиція в Києві на території Хрещатого парку. Первісно складалася з арки та двох скульптурних груп під нею. Відкрита в рамках святкування 1500-річчя Києва та 60-ї річниці створення СРСР у 1982 році.
14 травня 2022 року, згідно з рішенням Київської міської ради, отримала сучасну назву після демонтажу однієї зі скульптур[1][2].
16 квітня 2024 року Міністерство культури та інформаційної політики визнало монумент таким, що не є нерухомою пам’яткою України.[3] 30 квітня 2024 року демонтовано композицію на честь Переяславської ради.[4]
До жовтневого перевороту на місці цієї композиції розташовувався бювет мінеральних вод, згодом літній театр зі статуєю Аполлона, пізніше за радянських часів — фонтан зі скульптурою слона[5].
На місці Арки дружби народів у 1970-ті роки розташовувався оглядовий майданчик і оглядове колесо. У 1979 році було вирішено побудувати на цьому місці монумент на честь «возз'єднання України з Росією» у вигляді металевої арки, під якою розташовано декілька скульптур[6]. Композиція відкрита 3 листопада 1981 року під час підготовки до святкування 1500-річчя Києва на місці розташування Літньої естради[7][8], що була перенесена до Маріїнського парку[9].
Відкриття монумента передбачалося провести в день проголошення СРСР, 30 грудня, але урочиста церемонія відбулася раніше, у жовтні, напередодні 65-ї річниці Жовтневого перевороту 1917 року[10]. На церемонії відкриття виступив Перший секретар Центрального Комітету КПУ Володимир Щербицький.
Згодом споруда отримала глузливу неофіційну назву «Ярмо»[11][12].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/0/0d/%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6_20220426.jpg/250px-%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6_20220426.jpg)
Після початку війни на сході України у 2014 році неодноразово звучали пропозиції знести Арку дружби народів, перебудувати її чи перейменувати[10]. Перед цим напис на постаменті однієї зі скульптурних груп неодноразово був збитий[9].
24 листопада 2018 року на Арці Дружби народів українські художники та правозахисники відкрили інсталяцію «Тріщина дружби». Її присвятили питанню українських політв'язнів, зокрема режисерові Олегу Сенцову[13].
У зв'язку з широкомасштабним російським вторгненням в Україну 26 квітня 2022 року скульптурна частина монумента була демонтована. Під час демонтажу бронзової скульптурної групи у фігури, що символізувала росіянина, відвалилася голова[14][15]. Другу скульптурну композицію, з червоного граніту, планувалося прибрати дещо згодом. Саму ж арку планували перейменувати та підсвітити кольорами українського прапора[16][17][18]. Архітектор та один із авторів скульптурної композиції Сергій Миргородський у своєму інтерв'ю під час демонтажу пам'ятника заявив: «Відчуваю радість. Нарешті! Дружба з Росією закінчена. Тому цей пам'ятник, як дружба великих народів колись, перетворюється на ворожнечу України та Росії. А мати пам'ятник ворожнечі — це гріх»[19].
27 березня 2024 року Український інститут національної пам'яті надав висновок про необхідність цілковитого демонтажу арки[20].
16 квітня 2024 року Міністерство культури України не визнало Арку нерухомою пам'яткою історії[21][22]. Рішення виключити Арку з цього реєстру ухвалено на підставі подання Департаменту охорони культурної спадщини Київської міської ради та експертного висновку Міністерства культури України[23].
30 квітня 2024 року пам'ятник на честь Переяславської ради, частину скульптурної композиції «Арки Свободи українського народу», було демонтовано[24][25].
Центральним у композиції був монумент дружби народів, присвячений «об'єднанню України з Росією» (скульптор Олександр Скобліков, архітектори Ігор Іванов, Сергій Миргородський і Костянтин Сидоров), що виконаний з титанового сплаву, граніту та бронзи і є двофігурною композицією (висота — 6,2 м) робітників — росіянина й українця, що спільно підняли стрічку з орденом «Дружби Народів»[26].
Трохи далі — витягнута по горизонталі стела з багатофігурною групою, у центрі якої Богдан Хмельницький та боярин Василь Бутурлін — московський посол. Ця група створена за мотивами Переяславської Ради. Буде демонтовано у рамках дерусифікації.
Скульптурні групи з'єднувала арка заввишки 35 м, яка, за задумом авторів, символізувала єднання братських народів Радянського Союзу[26].
Перед монументом площа має форму амфітеатру. За монументом розташований оглядовий майданчик з краєвидом на Дніпро та лівий берег Києва[26].
-
Композиція в 2012 році
-
Композиція вночі, 2009 рік
-
Колишня радянська композиція «На ознаменування возз'єднання України з Росією»
-
Композиція на честь Переяславської Ради. У Центрі — постаті Богдана Хмельницького та московського посла Василя Бутурліна. (демонтовано)
-
Демонтаж монумента 26.04.2022
-
Арка Свободи українського народу. Вид зі скляного мосту
- ↑ У Києві перейменували Арку дружби народів [Архівовано 14 травня 2022 у Wayback Machine.] // Укрінформ,2022-05-14
- ↑ Київрада перейменувала Арку дружби народів [Архівовано 15 травня 2022 у Wayback Machine.] // Громадське, 2022-05-14
- ↑ [1]
- ↑ У Києві демонтували частину колишньої «Арки дружби народів».
- ↑ Від Аполлона і слоників до "ярма". Як Арка дружби народів зіпсувала Київ
- ↑ Пам'ятник царю, фанерний червоноармієць, фонтан Слоненя і Арка дружби народів. Історія Хрещатого парку в Києві — архівні фото. nv.ua (укр.). Архів оригіналу за 26 квітня 2022. Процитовано 26 квітня 2022.
- ↑ Постанова Ради Міністрів УРСР № 597, 1979.
- ↑ Святкування 1500-річчя Києва 1982 року: ідеологічний аспект, 2019, с. 75.
- ↑ а б Тривалий час простоїть «Арка Дружби народів»?. My-Kiev.com. 12.07.2021. Процитовано 26.04.2022.
- ↑ а б «Арка дружби народів» у Києві та війна з Росією: що зробити з радянським монументом?. Радіо Свобода (укр.). Архів оригіналу за 25 квітня 2022. Процитовано 26 квітня 2022.
- ↑ Арка Дружби народів чи Ярмо? Соцмережі тролять ініціативу головного архітектора Києва//Еспресо, 8 вересня 2015. Архів оригіналу за 3 березня 2022. Процитовано 27 січня 2021.
- ↑ Софія Середа. «Арка дружби народів» у Києві та війна з Росією: що зробити з радянським монументом?//Радіо Свобода, 24 січня 2018. Архів оригіналу за 25 квітня 2022. Процитовано 27 січня 2021.
- ↑ Арку Дружби народів зламали на підтримку політв'язнів [Архівовано 24 листопада 2018 у Wayback Machine.] // Gazeta.ua, 24 листопада 2018
- ↑ Кличко розповів, як хочуть перейменувати Арку дружби народів у Києві. Слово і Діло. 26 квітня 2022. Архів оригіналу за 26 квітня 2022. Процитовано 26 квітня 2022. (відео демонтажу [Архівовано 26 квітня 2022 у Wayback Machine.])
- ↑ Олена Рощіна (26 квітня 2022). У Києві демонтують скульптуру під Аркою дружби народів. Українська правда. Архів оригіналу за 26 квітня 2022.
- ↑ Кличко розповів, як хочуть перейменувати Арку дружби народів у Києві. Слово і Діло (укр.). Архів оригіналу за 26 квітня 2022. Процитовано 26 квітня 2022.
- ↑ У Києві триває демонтаж пам'ятника «дружби народів». Новинарня. 26.04.2022. Архів оригіналу за 26 квітня 2022. Процитовано 26.04.2022.
- ↑ О.Скотнікова (26.04.2022). Символічно, що відпала голова у російського робітника, — Кличко про демонтаж «Дружби народів». Вечірній Київ. Процитовано 26.04.2022.
- ↑ «Відчуваю радість. Нарешті! Дружба з Росією закінчена», — автор скульптурної композиції «Арка дружби народів» Миргородський. censor.net. 27.04.2022. Архів оригіналу за 27 квітня 2022. Процитовано 27 квітня 2022.
- ↑ Фаховий висновок щодо належності встановленої на території Хрещатого парку міста Києва Арки дружби народів (Арки Свободи українського народу) до символіки російської імперської політики. uinp.gov.ua. 29.03.2024. Процитовано 29 квітня 2024.
- ↑ Юлія Москаленко (17 квітня 2024). Колишня Арка дружби народів більше не пам'ятка історії. тепер її можна знести. Дзеркало тижня.
- ↑ У Києві зможуть знести "Арку дружби народів". Мінкульт ухвалив важливе рішення. РБК-Украина (укр.). Процитовано 27 квітня 2024.
- ↑ Арка дружби народів більше не є пам'яткою. Високий Замок. 17 квітня 2024.
- ↑ У Києві демонтують пам'ятник «Переяславська рада» під Аркою дружби народів. // Автори: Станіслав Погорілов, Євген Кізілов. 30.04.2024, 11:38
- ↑ У Києві розпочали демонтаж композиції на честь Переяславської ради під аркою «Свободи українського народу». 30.04.2024, 17:27
- ↑ а б в Дружбы народов, арка - Киев. web.archive.org. 30 березня 2014. Архів оригіналу за 30 березня 2014. Процитовано 26 квітня 2022.
- «Арку дружби народів» перейменували в «Арку свободи українського народу» — рішення [Архівовано 14 травня 2022 у Wayback Machine.]// Радіо Свобода, 2022-05-14
- Постанова Ради Міністрів УРСР № 597 від 28.12.1979 року «Про будівництво, реконструкцію об'єктів соціально-культурного призначення та реставрацію пам'яток історії та культури в зв'язку з підготовкою до святкування 1500-річчя заснування міста Києва». — 1979. — № 597.[недоступне посилання]
- Толочко С. Святкування 1500-річчя Києва 1982 року: ідеологічний аспект // Київські історичні студії. — 2019. — № 1. — С. 73—78.
- Арка дружби народів у Києві // УІНП
- У столиці Арку дружби народів перейменували в Арку Свободи українського народу // Вечірній Київ, 2022-05-14
- gorod.kiev.ua (рос.)
- Колишню Арку Дружби народів у Києві потрібно демонтувати, перейменування недостатньо, - комісія УІНП
|
|