Бетті Девіс
Бетті Девіс Bette Davis | ||||
---|---|---|---|---|
англ. Bette Davis | ||||
![]() | ||||
Бетті Девіс у фільмі «Лист» (1940). | ||||
Ім'я при народженні | Рут Елізабет Девіс Ruth Elizabeth Davis | |||
Народилася | 30 квітня 1908[3][1][…] Ловелл, Массачусетс, США | |||
Померла | 6 жовтня 1989[3][4][…] (81 рік) Неї-сюр-Сен, Франція[2] | |||
Поховання | Меморіальний парк «Форест-Ловн» (Голлівуд-Гілз) | |||
Громадянство | ![]() | |||
Діяльність | автобіографка, характерна акторка, акторка театру, кіноакторка, телеакторка, акторка, музикантка | |||
Alma mater | Cushing Academyd | |||
Заклад | Warner Brothers | |||
Роки діяльності | 1929 — 1989 | |||
Чоловік | Гармон Нельсон (1932—1938) Артур Фарнсворт (1940—1943) Вільям Грант Шері (1945—1950) Гері Мерріл (1950—1960) | |||
Діти | 1 | |||
Батьки | Harlow Morrell Davisd[7] Ruth Augusta 'Ruthie' Favord[7] | |||
IMDb | nm0000012 | |||
Автограф | ![]() | |||
Нагороди та премії | ||||
Оскар найкращій акторці: 1936 «Небезпечна» 1938 «Єзавель» Золотий глобус почесна премія (1974) Сезар почесна премія (1986) Еммі (1979) Каннський кінофестиваль, найкращій акторці: 1950, «Все про Єву» | ||||
| ||||
![]() Bette Davis у Вікісховищі | ||||
![]() | ||||
Бе́тті Де́віс (англ. Bette Davis /ˈbɛti/, повне ім'я — Рут Елізабет Девіс, англ. Ruth Elizabeth Davis, 5 квітня 1908, Ловелл, Массачусетс, США — 6 жовтня 1989, Нейї-сюр-Сен, Франція) — американська акторка театру, кіно та телебачення, популярна у 1930-х—1940-х роках. Лауреат двох премій Оскар (1936, 1938) та Золотого глобуса (1974), перша жінка-президент Американської академії кіномистецтва. Протягом своєї багаторічної кінокар'єри з успіхом грала у фільмах різноманітних жанрів: романтичних і кримінальних драмах, історичних фільмах, комедіях. Девіс особливо відрізнялася тим, що охоче грала негативних персонажів.
Девіс посіла друге місце в рейтингу 100 найбільших кінозірок, складеному Американським інститутом кіномистецтва у 1999 році[9].
За популярність і матеріальну вигоду, що вона принесла компанії «Warner Bros.», їй дали прізвисько «Четвертий брат Ворнерів» (The Fourth Warner Brother).
Була номінована на премію Кіноакадемії пять років поспіль: «Єзавель» (1938), «Перемогти морок» (1939), «Лист» (1940), «Лисички» (1941), «Вперед, мандрівник» (1942).
Біографія та кар'єра
Рут Елізабет Девіс народилася 5 квітня 1908 р. у місті Ловелл, штат Массачусетс, в родині студента юридичного факультету Гарлоу Моррелла Девіса (1885—1938) і Рут Огасти Фавор (1885—1961)[10]. У неї була молодша сестра Барбара Геррієт (нар. 25 жовтня 1909 р.)[11]. У 1915 році батьки розлучилися, обох доньок було відправлено до школи-інтернату, та через деякий час Бетті з матір'ю та сестрою переїхали до Нью-Йорка[12]. Там юна Девіс працювала фотографом, вивчала акторську майстерність та розпочала кар'єру в якості театральної акторки на Бродвеї. Тоді ж обрала у якості сценічного псевдоніму своє дитяче ім'я Betty, написання якого під враженням від роману Бальзака «Кузина Бетта» змінила на Bette[13].
У 1930 році Девіс вирушила до Голлівуду на кінопроби, які виявилися невдалими[14]. Проте їй усе ж вдається отримати другорядну роль в стрічці «Погана сестра»[15]. Згодом Джордж Арлісс обрав її на головну жіночу роль в фільмі «Людина, яка грала бога» (1932)[16]. Фільм мав неабиякий успіх, і студія «Warner Bros.» уклала з нею п'ятирічний контракт (надалі подовживши його майже на вісімнадцять років)[17].
Вже 1935 року Девіс отримала першу номінацію на премію Оскар як найкраща акторка за роль Мілдред Роджерс у фільмі «Тягар пристрастей людських» (1934, за романом Сомерсета Моема)[18], а вже наступного року виграла її за роль алкоголічки в фільмі «Небезпечна» (1935)[19]. Після перемоги Девіс стала вимагати від керівництва студії або більшої свободи щодо вибору ролей, або розірвання контракту, і навіть звернулася до суду. Порушуючи контракт, вона поїхала до Лондона, де отримала пропозицію зіграти в двох стрічках. Та суд вирішив справу на користь студії, тож акторка мала повернутися до Голлівуду.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Jezebel-1938-Bette-Davis.jpg/170px-Jezebel-1938-Bette-Davis.jpg)
1930-ті та 1940-ві роки стали сплеском її кінокар'єри. Вже в 1938 р. вона отримала другий Оскар за найкращу жіночу роль в драмі «Єзавель» Вільяма Вайлера, де зіграла роль норовливої красуні з американського Півдня[20]. У 1941 р. Девіс було обрано президентом Американської кіноакадемії, але вона залишила посаду два місяці потому[21]. Великий успіх мали такі фільми за її участю, як «Приватне життя Єлизавети та Ессекса» (1939) з Ерролом Флінном і Олівією де Гевіленд, «Хуарес» (1939, де вона грає імператрицю Шарлотту), «Перемогти морок» (1939), «Лист» (1940), «Усе це і небо на додачу» (1940), «Лисички» (1941, за п'єсою Ліліан Гелман), «Вперед, мандрівник» (1942), «У цьому наше життя» (1942), «Містер Скеффінгтон» (1944, за романом Елізабет фон Арнім), «Вкрадене життя» (1946, де вона зіграла сестер-близнючок), і фільм-нуар «За лісом» (1949).
У 1950 році вона зіграла роль Марго Ченнінг в кінофільмі «Все про Єву» Джозефа Манкевича, яка принесла їй ще одну номінацію на Оскар[22]. Успішними були ролі в таких стрічках, як «Зірка» (1952), «Центр бурі» (1956) і «Цап відбувайло» (1959, за романом Дафни дю Мор'є) з Алеком Гіннессом. Але це вже був спад кінокар'єри Девіс.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Bette_Davis_and_Gary_Merrill_in_All_About_Eve.jpg/170px-Bette_Davis_and_Gary_Merrill_in_All_About_Eve.jpg)
На початку 1960-х років вона повернулася на Бродвей, проте без особливого успіху. У 1962 р. Девіс опублікувала свою книгу мемуарів «The Lonely Life, an Autobiography». Також вона зіграла в двох успішних фільмах Роберта Олдріча «Що сталося з Бебі Джейн?» (1962) з Джоан Кроуфорд, та «Тихше, тихше, мила Шарлотта» (1964), за перший з яких знову була номінована на Оскар як найкраща акторка.
1977 року Бетті Девіс стала першою жінкою, яка отримала престижу нагороду Американського інституту кіно за досягнення всього життя[23]. Тоді ж вона з'явилася в низці фільмів, найвідоміший з яких «Смерть на Нілі» (1978, за романом Агати Крісті), де вона зіграла роль багатої американки, що страждає на клептоманію.
У 1983 році після зйомки в пілотному випуску серіалу «Готель», у Бетті Девіс було діагностовано рак молочної залози і призначена мастектомія. Упродовж двох тижнів після операції актриса перенесла чотири інсульти, що викликали параліч правої сторони обличчя і лівої руки. Після довгого періоду фізіотерапії їй вдалося частково позбутися паралічу.
1985 року Девіс з'явилася в телефільмі «Вбивство з дзеркалами» (за романом А. Крісті), де її партнеркою стала Гелен Гейс. По завершенні зйомок вона дізналася, що її дочка Барбара (Бі Ді Гайман) видала автобіографічну книгу «Мамин хранитель», де розповіла про важкі стосунки з матір'ю[24]. У 1987 р. Бетті Девіс опублікувала книгу-відповідь «This'n'That», де виклала свою версію подій. Того ж року акторка зіграла разом з Ліліан Гіш в драмі Ліндсі Андерсона «Серпневі кити», що отримала добру критику і ряд номінацій на кінопремії[25]. Її останньою появою на екрані стала роль в комедії «Зла мачуха».
Тоді ж акторка отримала низку престижних нагород, серед яких орден Почесного легіону. У 1989 р. хвороба повернулася. Акторка померла 6 жовтня 1989 р. в Американському госпіталі в Нейі-сюр-Сен під Парижем. Її поховали на кладовищі Форест-Лон (Голлівуд-Гіллз) в Лос-Анджелесі, поряд з матір'ю та сестрою[26].
У 2017 році було випущено міні-серіал «Ворожнеча», присвячений суперництву Бетті Девіс і Джоан Кроуфорд під час зйомок в фільмі «Що сталося з Бебі Джейн?». Роль Девіс виконала Сьюзен Сарандон[27].
Особисте життя
З 1932-го по 1938 роки Бетті Девіс перебувала у шлюбі з другом юності — музикантом Гармоном Нельсоном.
У 1940 р. вийшла за Артура Фарнсворта[28]. Шлюб протривав до його смерті в 1943 році.
Наступним чоловіком акторки став Вільям Грант Шеррі (з 1945-го по 1950 роки). 1 травня 1947 р. у пари народилася дочка Барбара.
Четвертим і останнім чоловіком Бетті Девіс став в 1950-му році актор Гері Мерріл, її партнер по фільму «Все про Єву». Парою було всиновлено двоє дітей — дівчинка Марго (нар.1951) і хлопчик Майкл (нар. 1952). Цей шлюб розпався 1960 року[29].
Вибрана фільмографія
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Davis_henreid_now_voyager.jpg/170px-Davis_henreid_now_voyager.jpg)
Рік | Українська назва | Оригінальна назва | Роль | |
---|---|---|---|---|
1931 | ф | Погана сестра | The Bad Sister | Лора Медісон |
1931 | ф | Зворотній шлях додому | Way back home | Мері Люсі |
1932 | ф | Людина, яка грала бога | The Man Who Played God | Грейс Блер |
1932 | ф | Троє в парі | Three on a match | Рут Весткотт |
1932 | ф | Хатина у бавовнику | The Cabin in the cotton | Медж Норвуд |
1933 | ф | Екс-леді | Ex-lady | Елен Бауер |
1933 | ф | 20 тисяч років у Сінг-Сінгу | 20 000 years in Sing-Sing | Фей Вілсон |
1934 | ф | Велике потрясіння | The big shakedown | Норма Нельсон |
1934 | ф | Туман над Фріско | Fog over Frisco | Арлін Бредфорд |
1934 | ф | Тягар пристрастей людських | Of Human Bondage | Мілдред Роджерс |
1935 | ф | Небезпечна | Dangerous | Джойс Гіт |
1935 | ф | Місто на кордоні | Bordertown | Мері Роарк |
1936 | ф | Закам'янілий ліс | The Pertified Forest | Габрієль Мейпл |
1936 | ф | Сатана зустрів леді | Satan met a lady | Валері Первіс |
1937 | ф | Мічена жінка | Marked woman | Мері Дуайт Страубер |
1937 | ф | Кід Галахед | Kid Galahad | Луїза «Пампушка» Філіпс |
1938 | ф | Єзавель | Jezebel | Джулі Марсден |
1937 | ф | Сестри | The Sisters | Луїза Еліот Медлін |
1939 | ф | Перемогти морок | Dark Victory | Джудіт Траерн |
1939 | ф | Хуарес | Juarez | імператриця Шарлотта фон Габсбург |
1939 | ф | Приватне життя Єлизавети та Ессекса | The private lives of Elisabeth and Ezsex | Єлизавета I |
1940 | ф | Лист | The letter | Леслі Кросбі |
1940 | ф | Усе це і небо на додачу | All this and heaven too | Генрієтта Делюзі-Депорт |
1941 | ф | Велика брехня | The great lie | Меггі Паттерсон ван Аллен |
1941 | ф | Лисички | The Little foxes | Реджіна Гідденс |
1942 | ф | У цьому наше життя | In this over life | Стенлі Тімберлейк Кінгсмілл |
1942 | ф | Вперед, мандрівник | Now, Voyager | Шарлотта Вейл |
1943 | ф | Вахта на Рейні | Wath on the Rhine | Сара Мюллер |
1944 | ф | Містер Скеффінгтон | Mr. Skeffington | Фанні Треліс |
1944 | ф | Голлівудська їдальня | Hollywood Canteen | камео |
1945 | ф | Зелена кукурудза | The corn is green | Лілі Моффат |
1946 | ф | Вкрадене життя | A stolen life | Кейт Босворт, Патрисія Босворт |
1946 | ф | Обман | Deseption | Крістін Редкліф |
1949 | ф | За лісом | Beyond the forest | Роза Молін |
1950 | ф | Все про Єву | All About Eve | Марго Ченнінг |
1951 | ф | Отрута іншої людини | Another man's poison | Джанет Фробішер |
1952 | ф | Телефонний дзвінок незнайомця | Phone call of astranger | Мері Гоук |
1952 | ф | Зірка | The Star | Маргарет Еліот |
1956 | ф | Центр бурі | Storm centre | Алісія Холл |
1957 | ф | Весільний сніданок | Wedding breakfast | Агнес Герлі |
1959 | ф | Джон Пол Джонс | Jonh Paul Jones | Катерина II |
1959 | ф | Цап відбувайло | The Scapegoat | графиня де Ге |
1961 | ф | Пригорща чудес | Pocketful of Miracles | «Яблучна Енні» |
1962 | ф | Що сталося з Бебі Джейн? | What Ever Happened to Baby Jane? | Бебі Джейн Гадсон |
1963 | с | Перрі Мейсон | Perry Mason | Констант Дойл |
1964 | ф | Куди пішла любов | Where Love Has Gone | місіс Джеральд Гейден |
1964 | ф | Тихше, тихше, мила Шарлотта | Hush… Hush, Sweet Sharlotte | Шарлотта Холліс |
1965 | ф | Нянечка | The Nanny | нянечка |
1972 | ф | Скопоне, наукова картярська гра | Lo scopone scientifico | стара американка |
1978 | ф | Повернення з Відьминої гори | Return from Witch Mountain | Лета |
1978 | ф | Смерть на Нілі | Death on the Nile | Мері Ван Шуйлер |
1985 | тф | Вбивство з дзеркалами | Murder with Mirrors | Керрі-Луїза Сераколд |
1987 | ф | Серпневі кити | The Whales of August | Ліббі Стронг |
1989 | ф | Зла мачуха | Wicked Stepmother | Міранда Пірпойнт |
Нагороди та номінації
Двічі отримала премію Оскар як найкраща акторка — у 1936 році («Небезпечна») та у 1938 році («Єзавель»). Також номінувалася в цій же категорії у 1935 році («Тягар пристрастей людських»), у 1939 році («Перемогти морок»), у 1940 році («Лист»), у 1941 році («Лисички»), у 1942 році («Вперед, мандрівник»), у 1944 році («Містер Скеффінгтон»), у 1950 році («Все про Єву»), у 1952 році («Зірка») та у 1962 році («Що сталося з Бебі Джейн?»).
У 1974 році отримала почесний Золотий глобус — Премію імені Сесіля Б. Де Мілля. Також мала три номінації на цю нагоду: у 1950 році як найкраща акторка в драмі («Все про Єву»), у 1962 році як найкраща акторка в комедії або мюзиклі («Пригорща чудес»), та у 1963 році як найкраща акторка в драмі («Що сталося з Бебі Джейн?»).
У 1951 році отримала Приз за найкращу жіночу роль на Каннському кінофестивалі («Все про Єву»).
1937 року отримала Кубок Вольпі за найкращу жіночу роль на Венеційському кінофестивалі («Кід Галахед» і «Мічена жінка»).
У 1986 році отримала Премію «Сезар» за видатні заслуги у кінематографі.
Примітки
- ↑ а б в Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- ↑ а б Deutsche Nationalbibliothek Record #118524038 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- ↑ а б Deutsche Nationalbibliothek Record #118524038 // Bette Davis — 2012—2016.
- ↑ а б SNAC — 2010.
- ↑ Internet Broadway Database — 2000.
- ↑ https://www.deseret.com/1989/10/8/18827061/bette-davis-dies-at-81-of-cancer/
- ↑ а б Pas L. v. Genealogics — 2003.
- ↑ datos.bne.es: El portal de datos bibliográficos de la Biblioteca Nacional de España — 2011.
- ↑ AFI's 100 Years, 100 Stars, Greatest Film Star Legends. American Film Institute. Архів оригіналу за 22 серпня 2008. Процитовано 24 серпня 2008.
- ↑ ancestry.com Massachusetts 1840—1915 birth records, page 448 of book registered in Somerville
- ↑ ancestry.com Massachusetts Birth Records 1840—1915, page 1235
- ↑ Sikov (2007), pp. 14–15
- ↑ Chandler (2006), p. 34
- ↑ Stine (1974), pp. 2–3
- ↑ Chandler (2006), p. 67
- ↑ Stine (1974), p. 20
- ↑ Bette Davis Biography - life, children, parents, name, story, school, mother, son, old, information, born. www.notablebiographies.com. Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Spada (1993), pp. 102—107
- ↑ Baxter, John (1968). Hollywood in the Thirties. London: A. Zwemmer Limited. с. 128. ISBN 0-498-06927-3.
- ↑ Nast, Condé. How Bette Davis Became a Hollywood Icon By Refusing to Conform at Every Turn. Vanity Fair (англ.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Bianco, Marcie. How Bette Davis Became a Hollywood Icon By Refusing to Conform at Every Turn. HWD (англ.). Процитовано 23 жовтня 2017.
- ↑ ALL ABOUT EVE: Oscars. The Cinessential (амер.). Процитовано 25 листопада 2020.
- ↑ EmanuelLevy. Davis, Bette: Hollywood's Greatest Actress–Career | Emanuel Levy (амер.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ 'Feud:' 10 Things to Know About the Bette Davis Tell-All 'My Mother's Keeper'. The Hollywood Reporter (англ.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Grand Old Lillian Gish Makes a Big Splash in the Whales of August. PEOPLE.com (англ.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Bette Davis | Biography, Movies, & Facts. Encyclopedia Britannica (англ.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Andreeva, Nellie; Andreeva, Nellie (5 травня 2016). FX Orders Ryan Murphy Anthology Series ‘Feud’, Jessica Lange & Susan Sarandon To Star In First Installment: Crawford v Davis. Deadline (англ.). Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Reading Eagle - Пошук в архіві Новин Google. news.google.com. Процитовано 30 листопада 2019.
- ↑ Бетт Дэвис » Биографии знаменитых людей, фото. biopeoples.ru. Процитовано 30 листопада 2019.
Бібліографія
- Chandler, Charlotte (2006). The Girl Who Walked Home Alone: Bette Davis, A Personal Biography. Simon and Schuster. ISBN 978-0-7432-6208-8.
- Sikov, Ed (2007). Dark Victory: The Life of Bette Davis. Henry Holt and Company. ISBN 978-0-8050-7548-9.
- Spada, James (1993). More Than a Woman: An Intimate Biography of Bette Davis. Little, Brown and Company. ISBN 0-316-90880-0.
- Stine, Whitney; Bette Davis (1974). Mother Goddam: The Story of the Career of Bette Davis. W.H. Allen and Co. Plc. ISBN 1-56980-157-6.
Посилання
- Офіційний сайт (англ.)
|
- Народились 30 квітня
- Народились 1908
- Померли 6 жовтня
- Померли 1989
- Померли в Неї-сюр-Сен
- Поховані в Меморіальному парку «Форест-Ловн»
- Лауреати премії «Оскар» за найкращу жіночу роль
- Лауреатки призу за найкращу жіночу роль Каннського кінофестивалю
- Лауреати премії «Кубок Вольпі»
- Лауреати премії імені Сесіля Б. ДеМілля
- Лауреати премії «Почесний Сезар»
- Лауреати премії «Сатурн»
- Уродженці Массачусетсу
- Померли у Франції
- Американські телеакторки
- Американські радіоакторки
- Американські кіноакторки
- Лауреати премії «Золотий глобус»
- Лауреати премії «Еммі»
- Голлівудська алея слави