Тімоті Снайдер
Тімоті Девід Снайдер | |
---|---|
англ. Timothy Snyder | |
![]() | |
Народився | 18 серпня 1969 (55 років) Дейтон, Огайо, США |
Країна | ![]() |
Національність | США |
Діяльність | історик, письменник, літературний критик, викладач університету, політолог, науково-педагогічний працівник |
Alma mater | Оксфордський університет |
Галузь | історія Східної Європи |
Заклад | Коледж Бейлліол Єльський університет Браунський університет (бакалавр) |
Посада | Cleveringa chaird[1] |
Вчене звання | професор |
Науковий ступінь | доктор історичних наук |
Членство | Рада з міжнародних відносин Наукове товариство імені Шевченка |
Відомий завдяки: | Дослідження націоналізму, тоталітаризму, голокосту, праці з історії України, Польщі, Росії |
У шлюбі з | Марсі Шор (з 2005) |
Нагороди | Премія фундації Антоновичів (2014) Премія імені Ганни Арендт (2013) Премія імені Казімєжа Мочарського (2012) Літературна премія «Книжка Ляйпціґа» (2011) |
![]() ![]() |
Тімоті Девід Снайдер (англ. Timothy David Snyder; нар. 18 серпня 1969, Огайо[2]) — американський історик та письменник. Професор Єльського університету. Фахівець з історії Східної Європи та, зокрема, історії України, Польщі, Росії. Займається переважно історією XX століття. Дослідник націоналізму, тоталітаризму та голокосту. Дійсний член НТШ-Америка. Володіє українською мовою, вивчив за один рік[3].
У монографії «Криваві землі: Європа між Гітлером та Сталіним» Снайдер обґрунтував тезу про те, що нацистський та cовєтський[4] режими знищили близько 14 млн осіб на території України, Польщі, Білорусі, країн Балтії та в західних областях Росії[5].
У 2020 році була перекладена українською фундаментальна праця для розуміння України і її ролі в сучасній світовій геополітиці «Шлях до несвободи: Росія, Європа, Америка».[6]
Снайдер народився 18 серпня 1969 року[7] в Дейтоні, штат Огайо, син Крістін Хедлі Снайдер, вчительки, бухгалтера та домогосподарки, та Естель Юджин Снайдер, ветеринарного лікаря.[8] Закінчив середню школу в Сентервілі, отримав ступінь бакалавра мистецтв з історії та політології в Браунському університеті.
У 1987—1991 роках навчався в Браунському, а в 1991—1995 роках — в Оксфордському університеті.
Докторське звання одержав 1997 року в Оксфордському університеті.
Протягом 1994—1995 років працював у Національному центрі наукових досліджень (CNRS, Франція), а також у Віденському інституті наук про людину (нім. Institut für die Wissenschaften vom Menschen).
Снайдер був стипендіатом у Національному науково-дослідницькому центрі в Парижі з 1994 по 1995 рр., Інституті вищої освіти в м. Відень у 1996 р., Інституті стратегічних досліджень Оліна Гарвардського університету в 1997 р. А також був стипендіатом Академії в Центр міжнародних відносин Weatherhead при Гарвардському університеті з 1998 по 2001 рік.
Професор Єльського університету.
Його праці опубліковані англійською, польською, німецькою, російською, українською, чеською, французькою, словацькою, білоруською та іспанською мовами.
Публікувався в таких наукових часописах: «Osteuropa», «Transit», «Past & Present[en]», «East European Politics and Societies[en]», «Polin», «Revue des Etudes Slaves», «Критика», «Nationalism and Ethnic Politics», «Contemporary European History», «Yad Vashem Studies», «Nations and Nationalism[en]», «Nowa Europa Wschodnia», «Il Mestiere di Storico».
Публікувався в таких загальних часописах: «International New York Times», «Times Literary Supplement», «The New York Review of Books», «The New Republic», «Eurozine», «Tygodnik Powszechny», «Prospect», «The Nation», «The Boston Globe», «Chicago Tribune», «Christian Science Monitor».
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Saeimas_priek%C5%A1s%C4%93d%C4%93t%C4%81ja_Brisel%C4%93_piedal%C4%81s_konferenc%C4%93_%27Kar%C5%A1_un_miers._1945_%E2%80%93_2015%27_%2817204257639%29.jpg/230px-Saeimas_priek%C5%A1s%C4%93d%C4%93t%C4%81ja_Brisel%C4%93_piedal%C4%81s_konferenc%C4%93_%27Kar%C5%A1_un_miers._1945_%E2%80%93_2015%27_%2817204257639%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/7/7e/7c6fe2a-bloodlands.jpg/230px-7c6fe2a-bloodlands.jpg)
- Українська історія, російська політика, європейське майбутнє. — (пер. Олексій Панич, Роксоляна Свято) Київ: Дух і літера, 2014. — с. ISBN 978-966-378-358-1
- Чорна земля. Голокост як історія і застереження. (пер. Павло Білак, Олеся Камишникова, Тетяна Родіонова): Київ: Медуза, 2017, ISBN 9786177242252[9]
- ориг. видання: Black Earth: The Holocaust as History and Warning. N.Y., 2015 ISBN 9781101903452
- Перетворення націй. Польща, Україна, Литва, Білорусь. — (пер. Антон Котенко, Олександр Надтока) Київ: Дух і літера, 2012. — 624 с. ISBN 9789663782454
- ориг. видання: The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus,1569–1999, Yale University Press, 2003. ISBN 978-0300105865
- Криваві землі: Європа між Гітлером і Сталіним. — (пер. Микола Климчук, Павло Грицак): Київ: Грані-Т, 2011 ISBN 978-966-465-361-6
- Криваві землі: Європа між Гітлером і Сталіним. — (пер. Б. Шавлов, О. Литомина, В. Жбанков): Київ: Laurus, 2018 ISBN 978-617-7313-27-3
- ориг. видання: Bloodlands. Europe Between Hitler and Stalin. — N.Y., Basic Books/Random House, 2010. ISBN 978-0-465-00239-9
- Червоний князь. — (пер. Павло Грицак) Київ: Грані-Т, 2011. ISBN 978-966-465-352-4
- ориг. видання: The Red Prince: The Secret Lives of a Habsburg Archduke, Basic Books/Random House, 2008. Times of London notable book. American Association of Ukrainan Studies prize. ISBN 978-0465018970
- Thinking the Twentieth Century (Tony Judt with Timothy Snyder) (Penguin, 2012).
- Sketches from a Secret War: A Polish Artist's Mission to Liberate Soviet Ukraine, Yale University Press, 2005. Pro Historia Polonorum Prize.
- Nationalism, Marxism, and Modern Central Europe: A Biography of Kazimierz Kelles-Krauz, 1872—1905, Harvard Ukrainian Research Institute and Harvard University Press, 1997. Halecki Prize.
- The Economic Crisis of Perestroika, Council on Economic Priorities, 1991.
- Stalinism and Europe: Terror, War, and Domination, 1937—1947, forthcoming 2011, coedited with Ray Brandon.
- The Wall Around the West: State Borders and Immigration Controls in Europe and North America, Rowman and Littlefield, 2000, coedited with Peter Andreas.
- Lieven, Cambridge History of Russia;
- Brandon, Shoah in Ukraine;
- Salvatici, Confini;
- Jasiewicz, Swiat nie pożegnany;
- Pisuliński, Akcja Wisła;
- Chiari, Geschichte und Mythos der polnischen Heimatarmee;
- Müller, Memory and Power in Postwar Europe;
- King, Nations Abroad;
- Williamson, Economic Consequences of Soviet Disintegration;
- «The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing, 1943,» Past and Present, 179 (2003), 197—234 . 1a and 1b. [Архівовано 19 жовтня 2016 у Wayback Machine.](англ.)
- «To Resolve the Ukrainian Problem Once and for All’: The Ethnic Cleansing of Ukrainians in Poland, 1943—1947,» Journal of Cold War Studies, Volume 1, 2 (1999), 86-120 .
- "Leben und Sterben der Juden in Wolhynien, " Osteuropa, 57, 4, (2007), 123—142 .
- «Memory of Sovereignty and Sovereignty Over Memory: Twentieth-Century Poland, Ukraine, and Lithuania» in Jan-Werner Müller, ed., Memory and Power in Postwar Europe, Cambridge: Cambridge University Press, 2002, 39-58.
- "Die Armia Krajowa aus ukrainischer Perspektive, " in Bernard Chiari and Jerzy Kochanowski, eds., Auf der Suche nach nationaler Identität: Geschichte und Mythos der polnischen Heimatarmee, Munich: Oldenbourg Verlag, 2003 .
- "A Polish Socialist For Jewish Nationality: Kazimierz Kelles-Krauz (1872—1905), " Polin: Studies in Polish Jewry, 12 (1999), 257—271 .
- "Kazimierz Kelles-Krauz (1872—1905): A pioneering scholar of modern nationalism, " Nations and Nationalism, 3, 2 (1997), 1-20.
- "The Poles: Western Aspirations, Eastern Minorities, " in Charles King and Neil Melvin, eds., Nations Abroad: Diasporas and National Identity in the Former Soviet Union, Boulder: Westview, 1998, 179—208 .
- "Soviet Monopoly, " in John Williamson, ed., Economic Consequences of Soviet Disintegration, Washington, D.C.: Institute for International Economics, 1993, 176—243 .
- "Three Endings and a Beginning: Shimon Redlich's Galicia, " on Shimon Redlich, Together and Apart In Brzezany: Poles, Jews, and Ukrainians, 1919—1945, Bloomington: Indiana University Press, 2002, in Yad Vashem Studies, 34, 2006 .
- "Pourquoi le socialisme marxist a-t-il méconnu l'importance du phénomène national? A la lumiere des enseignements que l'on peut tirer du congres de Londres (1896) de la IIe Internationale, "Revue des Études Slaves, 71, 2 (1999), 243—262 .
- «Akcja 'Wisla' a homogenicznosc polskiego spoleczenstwa.» in Jan Pisulinski et al eds, Akcja Wisla, Warsaw: Instytut Pamieci Narodowej, 2003, 49-56.
- We Should Say It. Russia Is Fascist. 19 травня 2022 року. New York Times
- «A Fascist Hero in Democratic Kiev [Архівовано 14 вересня 2021 у Wayback Machine.]» New York Review of Books, February 24, 2010. Фашистський герой у демократичному Києві [Архівовано 17 листопада 2016 у Wayback Machine.] Критика, Число 3–4 (149—150) Березень–Квітень, 2010
- «Holocaust: The Ignored Reality», "New York Review of Books, 16 July 2009
- «In the Shadow of Emperors and General Secretaries: On the origins of the nations of East Central Europe» («W cieniu cesaerzy i sekretarzy»), Tygodnik Powszechny, 27 July 2008, 24-25.
- «Ukraine: The Orange Revolution, with Timothy Garton Ash», New York Review of Books, 28 April 2005, 28-32.
- "War is Peace, " Prospect, Number 104, November 2004, 32-37.
- «A Legend of Freedom: Solidarity», («Legenda o wolnosci»), Tygodnik Powszechny, special edition on Solidarity, 4 September 2005 .
- «The Ethnic Cleansing of Volhynia, 1943» ("Wolyn, rok 1943), " Tygodnik Powszechny (Cracow), 11 May 2003, 1, 7.
- «Five Centuries and Eight Years: Operation Vistula and the homogeneity of Polish society» (Piec wieków i osiem lat: "«Akcja 'Wisla' a homogenicznosc polskiego spoleczenstwa»), Tygodnik Powszechny, April 2002 .
- "Poles and Czechs, Ten Years On, « Prospect, February 1999, 54-57.
- Тімоті Снайдер у статті для Politico: Щоб зрозуміти Путіна, треба читати Оруелла [Архівовано 7 вересня 2014 у Wayback Machine.]
- 2011 р. — лауреат літературної премії „Книжка Ляйпціґа“
- 2012 р. — книжку „Криваві землі“ удостоєно історичної премії імені Казімєжа Мочарського.
- 2013 р. — Премія імені Ганни Арендт За Політичне Мислення (Фонд Гайнріха Бьолля, сенат Вільного міста Бремена) за книгу „Криваві землі: Європа між Гітлером і Сталіним“
- 2014 р. — Премія фундації Антоновичів
- 2022 р. — Премія „Тризуб“ в категорії „Друзі України“[10].
2011 року світ побачили два українські видання праць Тімоті Снайдера: „Червоний князь“ — переклав Павло Грицак, „Криваві землі“ — переклад Павла Грицака та Миколи Климчука (видавництво „Грані-Т“, м. Київ).
2012 року було опубліковано український переклад ще однієї книги Тімоті Снайдера — „Перетворення націй“ у перекладі Антона Котенко та Олександра Надтока.
У 2017 з'явився український переклад книги „Чорна земля. Голокост як історія і застереження“; переклад виконали Павло Білак, Олеся Камишникова, та Тетяна Родіонова (видавництво Медуза).
- Тімоті Снайдер, Тоні Джадт. Роздуми про двадцяте століття. Пер. Павла Грицака. — Київ: Човен, 2019.
- Тімоті Снайдер, Шлях до несвободи: Росія, Європа, Америка. — Київ: Човен, 2020.
- Тімоті Снайдер, Наша недуга. Уроки свободи. З лікарняного щоденника. Пер. Павла Грицака. — Київ: Човен, 2020.
- Тімоті Снайдер, Про тиранію: Двадцять уроків двадцятого століття. Пер. Олеся Камишникова – Київ: Видавництво, 2022.
В 2014 р. в перші ж дні російської агресії виступив проти неї.[11] У червні 2018 підтримав відкритий лист діячів культури, політиків і правозахисників із закликом до світових лідерів виступити на захист ув'язненого у Росії українського режисера Олега Сенцова й інших політв'язнів.[12]
2 листопада 2022 року Тімоті став 10-м амбасадором UNITED24. Він збиратиме на систему протидії ворожим БПЛА, якими росія постійно атакує об'єкти критичної інфраструктури України.[13]
7 квітня 2024 року назвав Сергія Жадана найвидатніших творців сучасної культури у світі .»Місто де він народився перебуває у окупації а місто де він живе стикається з російськими атаками . Мене засмучує відсутність підтримки США дозволяє росії розширювати свою зону терору та ставить під загрозу себе та мільйонів українців. Сергій з початку війни займався підтримкою солдатів, а зараз пішов в армію; він має сміливість зробити це тоді як ми не можемо реалізувати просту допомогу".[14]
- ↑ https://www.universiteitleiden.nl/dossiers/de-universiteit-en-de-oorlog/cleveringaleerstoel
- ↑ Library of Congress Authorities. LCNAF Cataloging in Publication data - LC Control Number: no 98080445. LOC. Архів оригіналу за 19 червня 2012. Процитовано 22 січня 2010.
- ↑ Історія для майбутнього. Архів оригіналу за 9 березня 2018. Процитовано 1 жовтня 2016.
- ↑ Чому "совєтський", а не "радянський": Олександр Алфьоров та ін. Youtube. The ДОКУМЕНТАЛІСТ. 28 лютого 2024.
- ↑ Ясь О. В. Снайдер Тимоті-Девід [Архівовано 21 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 682. — ISBN 978-966-00-1290-5.
- ↑ Шлях до несвободи. Росія, Європа, Америка. The Ukrainians (укр.). Архів оригіналу за 31 березня 2022. Процитовано 12 березня 2022.
- ↑ Library of Congress Authorities (Search for Name, Subject, Title and Name/Title). authorities.loc.gov. Архів оригіналу за 20 квітня 2021. Процитовано 23 квітня 2021.
- ↑ Snyder, Timothy (8 вересня 2015). Black Earth: The Holocaust as History and Warning (англ.). Crown. ISBN 978-1-101-90346-9. Архів оригіналу за 9 січня 2021. Процитовано 23 квітня 2021.
- ↑ Тімоті Снайдер. Чорна земля [Архівовано 27 травня 2019 у Wayback Machine.] (переклад українською)
- ↑ Микола Сварник. TRYZUB AWARDS — 2022 ЗІБРАЛИ ЛІДЕРІВ ГРОМАДИ І ДРУЗІВ УКРАЇНИ//Новий шлях, 18 травня 2022
- ↑ Як Європа мала б відповісти на російську агресію
- ↑ An appeal to the representatives of countries who are expected to travel to the World Cup football games in Russia [Архівовано 22 червня 2018 у Wayback Machine.] Open Democracy, 06.06.2018
- ↑ UNITED24. Telegram. Процитовано 2 листопада 2022.
- ↑ Має сміливість: історик Тімоті Снайдер прокоментував рішення Сергія Жадана мобілізуватися в НГУ. Апостроф (укр.). Процитовано 7 квітня 2024.
- Ясь О. В. Снайдер Тимоті-Девід [Архівовано 21 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 682. — ISBN 978-966-00-1290-5.
- Timothy Snyder: We Should Say It. Russia Is Fascist.(англ.), «New York Times», 19.05.2022 — Анотація: УНІАН: Професор Єльського університету обґрунтував у статті тезу, що РФ — фашистська держава
- Тімоті Снайдер: Хто боїться української історії? [Архівовано 26 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Тімоті Снайдер: «Історія є найслабшим місцем ЄС», інтерв'ю
- Тімоті Снайдер: офіційна сторінка на сайті Єльського університету(англ.)
- Голокост: ігнорована реальність. Тімоті Снайдер (укр.)
- Тімоті Снайдер: «Янукович заперечує Голодомор як акцію, спрямовану проти українців. Але це було саме так» (укр.) [Архівовано 28 жовтня 2010 у Wayback Machine.]
- Timothy Snyder. The Red Prince. The Secret Lives of a Habsburg Archduke. New York: Basic Books, 2008 . 344 р. — Романтичний «Червоний князь» Тимоті Снайдера (укр.)[недоступне посилання з травня 2019]
- Тімоті Снайдер на сайті History News Network
- Тімоті Снайдер на сайті New York Review of Books [Архівовано 24 липня 2010 у Wayback Machine.]
- Романтичний «Червоний князь» Тимоті Снайдера, рецензія (укр.)[недоступне посилання з травня 2019]
- Статті Тімоті Снайдера в журналі New York Magazine [Архівовано 9 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Анатолій Дністровий. Логіка модерної ідентичності (феномен Василя Вишиваного)
- Дмитро Дроздовський. «Orbis non sufficit» («Світу замало») [Архівовано 14 грудня 2013 у Wayback Machine.]
- Відео на youtube. Микола Климчук про «Криваві землі» Тимоті Снайдера [Архівовано 23 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Деніел Лазар. Брехня Тімоті Снайдера (2014) [Архівовано 4 жовтня 2015 у Wayback Machine.]
- Енцо Траверсо. «Чорні землі» Тімоті Снайдера: викривлення історії [Архівовано 31 травня 2017 у Wayback Machine.]
- Україна модерна. Террі Мартин. З Гарвардського обговорення книжки Тимоті Снайдера «Криваві землі»
- Тетяна Трофименко. Сумні пригоди габсбурзького ерцгерцога. [Архівовано 19 січня 2013 у Wayback Machine.]
- 15 січня 2010 о 16.30 в Центрі польських та європейських студій НаУКМА відкрита лекція професора Єльського університету Тімоті Снайдера на тему: «Польський прометеїзм в Україні. Від розвідки до геополітики»
- Мислити з Україною: відкрита лекція Тимоті Снайдера [Архівовано 12 квітня 2019 у Wayback Machine.] (англійською мовою) 15 травня 2014 року, Культурно-мистецький центр НаУКМА
- Відкрита лекція Тимоті Снайдера: Навіть не минуле: українські історії, російська політика, європейське майбутнє [Архівовано 19 жовтня 2016 у Wayback Machine.] Відкриту лекцію було виголошено на конференції «Мислити з Україною» (Київ, 15-19 травня 2014 року) // krytyka, Липень 2014
- Timothy Snyder [Архівовано 17 травня 2017 у Wayback Machine.] // facebook, 16 листопада 2016
- 20 уроков из ХХ века для сохранения мира от Тимоти Снайдера [Архівовано 30 липня 2017 у Wayback Machine.] // gordonua.com, 8 февраля, 2017 12.25
- Трамп пакуль не выказваў захапленьня Лукашэнкам, але гэта пытаньне часу [Архівовано 31 липня 2017 у Wayback Machine.], — гісторык Тымаці Снайдэр // svaboda.org, 24 травня 2017, 20:41, Аляксей Знаткевіч
- Тімоті Снайдер розповів, як протистояти тиранії [Архівовано 31 липня 2017 у Wayback Machine.] // Олексій Знаткевич, radiosvoboda.org, 25 травня 2017, 22:15
- Народились 18 серпня
- Народились 1969
- Уродженці Дейтона
- Діячі НТШ
- Лауреати премії Антоновичів
- Історики США
- Дійсні члени НТШ
- Дослідники історії України
- Дослідники історії Польщі
- Дослідники історії Росії
- Дослідники націоналізму
- Дослідники Голокосту
- Дослідники тоталітаризму
- Випускники коледжу Бейлліол
- Викладачі Єльського університету
- Випускники Браунівського університету
- Зарубіжні діячі, що опанували українську мову
- Лауреати Премії Людина року «Газети Виборчої»