Охорона здоров'я в Україні
Охорона здоров'я в Україні — комплекс законодавчих, теоретично-наукових, організаційних та медично-інфраструктурних об'єктів України для постійного забезпечення громадян належною медичною допомогою.[1]
Охорона здоров'я — галузь діяльності держави, метою якої є організація та забезпечення доступного медичного обслуговування населення. Охорона здоров'я — це ключовий елемент національної безпеки держави.[2]
Система охорони здоров'я — це система, яка надає комплексну, високоякісну та доступну допомогу всім людям, одночасно сприяючи рівності в здоров'ї та забезпечуючи стійкість розвитку країни в цілому. Основною метою системи охорони здоров'я є покращення здоров'я та благополуччя окремих осіб і населення загалом, шляхом надання своєчасної, ефективної та високоякісної медичної допомоги.[3][4][5]
Станом на березень 2015-го:
- Міністерству охорони здоров'я України (МОЗ) підпорядковано близько 3050 медичних закладів (майже 91 % від загальної їх кількості в Україні).
- Департамент з питань виконання покарань має 114 заклади (майже 3 %).
- Академія медичних наук має 41 медичних установ (1 %).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Flag_of_Ministry_of_Healthcare_of_Ukraine.svg/220px-Flag_of_Ministry_of_Healthcare_of_Ukraine.svg.png)
У 2021 році в Україні працювала 147,4 тисячі лікарів усіх спеціальностей та 1 тисяча 186 лікарняних установ. Найбільше лікарів працювало в Києві (14,6 тис.), Львівській (11,9 тис.) і Дніпропетровській (11,5 тис.) областях, найменше — у Луганській області (1,9 тисяч).[6]
Станом на березень 2009:
- Потужність лікарняних закладів по всіх міністерствах і відомствах сьогодні становить 436,4 тис. ліжок.
- Заклади МОЗ мають 403 тис. ліжок,
- Департамент з питань виконання покарань, має 11 тис. ліжок,
- Академії медичних наук підпорядковано 7,5 тис. ліжок.
- Амбулаторно-поліклінічні заклади розраховані на 957,1 тис. відвідувань на зміну.
- МОЗ має мережу амбулаторно-поліклінічних закладів, які розраховані на 890,7 тис. відвідувань за зміну.
- Мінтрансзв'язку — на 2-му місці
- Департамент з питань виконання покарань забезпечує 5,8 тис. відвідувань за зміну
- В закладах Академії медичних наук можуть проконсультуватися близько 5 тис. пацієнтів за зміну.
Всього в охороні здоров'я у 2008 працювало 207,9 тис. лікарів, із них 82 % у системі МОЗ, решта — у відомчій медицині. Дефіцит лікарських кадрів сягнув 48 тисяч осіб. Забезпеченість лікарями по галузі — 45,2 на 10 тис. населення. З них безпосередньо надають медичну допомогу 26,7 лікарів (на 10 тис. населення), що значно нижче від середньоєвропейського рівня.
- 30 листопада 2016 — КМУ від схвалив Концепцію реформи фінансування системи охорони здоров'я. МОЗ було доручено розробити план заходів щодо її реалізації.[7]
- 19 жовтня 2017 — ВРУ прийняла медреформу, його підтримало 240 депутатів.[8]
- 1 січня 2018 — початок дії законопроєкту. Держава повинна оплачувати медичні послуги за програмою медичних гарантій установам з 1 серпня 2018 року.
- 2 липня 2018 — В Україні почав діяти оновлений перелік послуг первинної медичної допомоги.[9]
- 1 січня 2020 — запроваджується реімбурсація ціни ліків з державного гарантованого пакету.[8][10] Пропонується створення біля 100 госпітальних округів до 2018 року.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/NSZU_logo.svg/220px-NSZU_logo.svg.png)
- 19 жовтня 2017 Ольга Богомолець, нардеп і Голова комітету ВРУ з здоров'я, назвала медичну реформу «початком геноциду».[11]
- Численні медичні громадські організації підтримали реформи та закликали Богомолець до відставки з посади голови комітету[12].
- Ольга Стефанишина, заступник міністра охорони здоров'я України,[13] виконавчий директор благодійного фонду «Пацієнти України» та експерт РПР назвала депутата «гальмом медреформи».[14]
- Лідер «Батьківщини» Юлія Тимошенко заявляє, що влада під виглядом «реформ» здійснює геноцид української нації.[15][16]
- Президент України Петро Порошенко у своїй заяві особисто попросив не вживати термін «геноцид» відносно сучасних подій.[17]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/An_ambulance_in_Kiev.jpg/220px-An_ambulance_in_Kiev.jpg)
2008 — зведений бюджет системи охорони здоров'я України становив 23,8 млрд грн (9 % було спрямовано на фінансування відомчої медицини).
Щорічне фінансування закладів охорони здоров'я інших міністерств та відомств (не МОЗ) сягало 2,2 млрд грн. За ці кошти медичну допомогу отримують 4,4 млн населення, або 9 % населення України, тут задіяно 27 тис. лікарів та 57,5 тис. середнього медичного персоналу
Загальні видатки на охорону здоров'я у структурі ВВП України сягнули 6,5 % (3,5 % — за рахунок держбюджету, решта — з місцевих бюджетів.) Для порівняння — в Європейському регіоні — 7,7 % ВВП, а в Євросоюзі — 8,7 % ВВП.
Однак, у розрахунку на душу населення за паритетом купівельної спроможності у доларах США, витрати на охорону здоров'я в Україні у 5,5 разу нижчі, ніж у ЄС. Польща на ці ж цілі виділяє у кілька разів більше.
Загальний обсяг витрат на охорону здоров'я в Україні 2014 року склав 7,4 % ВВП. Це нижче, ніж в середньому в країнах ЄС (9,5 % ВВП 2013 року), але стільки ж, як у Польщі та Румунії (6,7 та 5,3 % ВВП 2013 року відповідно). Якщо в середньому 2013 року в країнах ЄС частка державних витрат на охорону здоров'я становила 76 % (у Польщі та Румунії — майже 70 та 80 %), в Україні 2014 року державні витрати становили 51,7 %, дуже незначні додаткові платежі було покрито шляхом приватного медичного страхування та міжнародної донорської підтримки.[18] Тому майже 46 % витрат (54,1 млрд грн) було сплачено безпосередньо пацієнтами за власний кошт під час отримання медпослуг або придбання ліків.[7]
![Лікар-педіатр Ткачук Тетяна веде обстеження у селі Магдалинівка](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%BD%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%80%D0%B0%D1%94_%D0%B7%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F.jpg/220px-%D0%A5%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%BD%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%80%D0%B0%D1%94_%D0%B7%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F.jpg)
- Кількість закладів первинної меддопомоги на 10 тис. населення в нас учетверо менша, ніж у країнах ЄС: у нас — 1,2, у них — 4,9.
- Чисельність лікарів первинної ланки у півтора разу менша, ніж у країнах Європейського Союзу.
- Нові можливості первинної допомоги у смартфоні[19]
- Число лікарень — 0,63 на 10 тис. населення, а в ЄС — 0,31.
- Загальна кількість ліжок більша у півтора разу, тоді як кількість ліжок інтенсивної терапії в нас удесятеро менша, ніж у країнах ЄС.
- Середня тривалість перебування в лікарні у нас — 12,8 дня проти 9,2 в ЄС.
Кількість лікарняних закладів | Кількість лікарняних ліжок | Забезпеченість лікарняними ліжками на 1000 осіб | Кількість поліклінік | Відвідуваність поліклінік за зміну | Кількість фельдшерсько-акушерських пунктів | |
---|---|---|---|---|---|---|
2000 | 3 258 | 465 970 | 9,5 | 7 430 | 972 960 | 16 354 |
2002 | 3 109 | 465 026 | 9,7 | 7 440 | 979 563 | 16 020 |
2004 | 2 933 | 450 741 | 9,6 | 7 662 | 987 298 | 15 689 |
2006 | 2 891 | 444 325 | 9,6 | 7 876 | 998 262 | 15 354 |
2008 | 2 853 | 437 281 | 9,5 | 8 818 | 987 394 | 15 167 |
Лікарі усіх спеціальностей | Забезпеченість лікарями на 1000 осіб | Кількість середнього медичного персоналу | Забезпеченість середнім медперсоналом, на 1000 осіб | |
---|---|---|---|---|
2000 | 226 320 | 4,6 | 540 999 | 11,0 |
2002 | 224 177 | 4,7 | 525 597 | 11,0 |
2004 | 223 349 | 4,7 | 522 286 | 11,1 |
2006 | 224 942 | 4,8 | 493 232 | 10,6 |
2008 | 221 603 | 4,8 | 464 302 | 10,1 |
Всього | санаторії | пансіонати з лікуванням | санаторії-профілакторії | пансіонати відпочинку | бази відпочинку | |
---|---|---|---|---|---|---|
2000 | 3 327 | 480 | 69 | 377 | 228 | 2 010 |
2002 | 3 242 | 474 | 70 | 334 | 290 | 2 010 |
2004 | 3 268 | 472 | 59 | 311 | 266 | 2 033 |
2006 | 3 164 | 468 | 52 | 277 | 266 | 1 976 |
2008 | 3 073 | 465 | 53 | 262 | 270 | 1 916 |
26 липня 2024 року Національний банку України випустив пам'ятну монету «Країна супергероїв. Дякуємо медикам!», номіналом 5 грн, присвячену українським медичним працівникам. Монета входить до серії «Безсмертна моя Україно». Під час презентації монети Голова НБУ та генеральний директор НДСЛ «Охматдит» вручили перші пам'ятні монети працівникам Охматдиту.[24][25]
- Здоров'я в Україні
- Охорона здоров'я в Києві
- Історія української медицини
- Національна служба здоров'я України
- Охорона здоров'я
- Медицина
- ↑ Основи законодавства України про охорону здоров'я. Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Процитовано 28 квітня 2023.
- ↑ Опалько В. В. Реформування системи охорони здоров'я в Україні // Вісник Черкаського університету Науковий журнал. — № 207, 2011
- ↑ Marmot, Michael; Allen, Jessica; Bell, Ruth; Bloomer, Ellen; Goldblatt, Peter (2012-09). WHO European review of social determinants of health and the health divide. The Lancet (англ.). Т. 380, № 9846. с. 1011—1029. doi:10.1016/S0140-6736(12)61228-8. Процитовано 15 квітня 2023.
- ↑ Kruk, Margaret E.; Gage, Anna D.; Arsenault, Catherine; Jordan, Keely; Leslie, Hannah H.; Roder-DeWan, Sanam; Adeyi, Olusoji; Barker, Pierre; Daelmans, Bernadette (1 листопада 2018). High-quality health systems in the Sustainable Development Goals era: time for a revolution. The Lancet Global Health (English) . Т. 6, № 11. с. e1196—e1252. doi:10.1016/S2214-109X(18)30386-3. ISSN 2214-109X. PMC 7734391. PMID 30196093. Процитовано 15 квітня 2023.
{{cite news}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з PMC з іншим форматом (посилання) - ↑ Etienne, Carissa; Asamoa-Baah, Anarfi; Evans, David B. (2010). The World health report: health systems financing: the path to universal coverage. Женева: Всесвітня організація охорони здоров'я. ISBN 978-92-4-156402-1. OCLC 676729081.
- ↑ Скільки в Україні медиків, лікарень та ФАПів. Слово і Діло (укр.). 16 листопада 2023. Процитовано 16 листопада 2023.
- ↑ а б Про схвалення Концепції реформи фінансування системи охорони здоров’я. Розпорядження КМУ. 30.11.2016 № 1013-р.
- ↑ а б Верховна Рада ухвалила медичну реформу. Розпорядження КМУ. 19.10.2016. Процитовано 20 жовтня 2017.
- ↑ InterFax-Україна. В Україні почав діяти оновлений перелік послуг первинної медичної допомоги (ua) . Процитовано 5 липня 2018.
- ↑ Rbc.ua. Рада схвалила медичну реформу. РБК-Украина (укр.). Процитовано 21 лютого 2018.
- ↑ Геноцид розпочався: українців знищать по закону // Українська правда, Блог Ольги Богомолець, 19 жовтня 2017, 20:35
- ↑ Звернення громадських організацій до Президента (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 23 січня 2022. Підписи:
- Ольга Стефанишина, виконавчий директор БФ «Пацієнти України»
- Дмитро Шерембей, Голова координаційної ради БО «Мережа»
- Ірина Литовченко, співзасновник БФ «Таблеточки»
- Ксенія Сердюк, менеджер групи «Реформа системи охорони здоров'я» РПР
- Ярослав Юрчишин, виконавчий директор «Transparency International Ukraine»
- Валентин Краснопьоров, координатор руху «Сильні громади»
- Віталій Селик, Голова Ради старійшин ВМГО «ФРІ»
- Тимофій Бадіков, Голова Правління ГО «Батьки за вакцинацію»
- Інна Борзило, виконавчий директор ГО «Центр UA»
- Грезєв Владислав, Голова ГО ОПІРОРГ
- ↑ Ольга Стефанишина [Архівовано 22 квітня 2018 у Wayback Machine.] // Міністерство охорони здоров'я України. 16 січня 2018
- ↑ Ольга Стефанишина. Гальмо медреформи. УП.Життя, 13 червня 2017
- ↑ Влада під виглядом «реформ» здійснює геноцид української нації, — Юлія Тимошенко // Батьківщина, 30.05.17 21:49
- ↑ Юлія Тимошенко … також заперечила, що вона вихолощує слово «геноцид», коли застосовує його до нинішньої економічної ситуації, а не до Голодомору 1932–33 років // Радіо Свобода, 24 Листопад 2017, 09:00, Ростислав Хотин
- ↑ Порошенко: Прошу політиків не спекулювати на темі голодомору // censor.net, 26.11.17 10:17
- ↑ Згідно з даними, наведеними у статистичному бюлетені «Національні рахунки охорони здоров'я України».
- ↑ Медична система в смартфоні: які можливості у киян - ikyyanyn.com. ikyyanyn.com (укр.). Процитовано 17 грудня 2020.
- ↑ Заклади охорони здоров'я. www.ukrstat.gov.ua. Процитовано 20 січня 2019.
- ↑ Лікарі та середній медичний персонал в Україні[недоступне посилання]
- ↑ Медичні кадри. www.ukrstat.gov.ua. Процитовано 20 січня 2019.
- ↑ Санаторно-курортні (оздоровчі) заклади в Україні[недоступне посилання]
- ↑ Невпинний порятунок життів усюди: НБУ випустив монету в 5 грн «Країна супергероїв. Дякуємо медикам». Перший міський (ua) . Процитовано 10 серпня 2024.
- ↑ "Країна супергероїв. Дякуємо медикам!": НБУ ввів в обіг нову пам’ятну монету (ФОТО) | Inshe.tv. inshe.tv (укр.). 29 липня 2024. Процитовано 10 серпня 2024.
- У сільській місцевості побудують 310 сучасних нових амбулаторій. http://uprom.info/. Національний промисловий портал. 1 серпня 2018. Процитовано 1 серпня 2018.
- Що скорочуватимемо: лікарняні ліжка чи крісла чиновників? / Ольга Скрипник // Дзеркало тижня. — 2009. — № 12 (740) 5—12 квітня.
- Основи законодавства України про охорону здоров'я. Офіційний вебпортал парламенту України
- Серія книг New Paradigms in Healthcare (Springer, 2023)
- Грандо О. А. Визначні імена в історії української медицини / Центральний музей медицини України. — Київ: РВА «Тріумф», 1997. — 336 с.: портр.
- Еліта медицини України: [альманах / уклад. О. В. Пірогов] ; під заг. ред. Костюка, П. Г. — Київ: Реферат, 2009— [Т. 1]. — 2009. — 295 с. : іл., портр. — 400 пр. — ISBN 978-966-8058-40-0 (у паліт.).
- Історія медицини / Верхратський С. А. — К.: Здоров'я, 2011. — 352 с.
- Історія фармації Галичини (ХІІІ-ХХ ст.) / Бенюх Н. Ф. — Львів, 1999. — 216 с.
- Медицина в Україні: біобібліогр. словник. Додатк. вип. XVIII — перша половина ХІХ ст. / М-во охорони здоров'я України, Держ. наук. мед. б-ка. — К. : Телеоптик, 2002. — 136 с.
- Медицина в Україні. Медична біографістика. Випуск 2. Друга половина ХІХ століття. Літери А-К. Біобліографічний словник. — К., В-во українського фітосоціологічного центру, 2005. — 616 с.
- 125 років Львівській центральній міській клінічній лікарні / В. Г. Бідний, К. С. Паламарчук. — Київ: ТОВ «Задруга», 2000. — 271 с.: іл. — Бібліогр.: с. 261—271.
- Пундій П. Українські лікарі: Біобібліогр. довідник / Наук. т-во ім. Т. Шевченка у Львові, Лікар. комісія, Укр. лікар. т-во Північної Америки; Голов. ред. Я. Ганішкевич; Редкол. М. Бойко та ін. — Львів; Чікаго, 1994—1996.
- Кн. 1: Естафета поколінь національного відродження. — 1994. — 327 с.: портр.
- Кн. 2: Лікарі діяспори та їх діяльність для рідного краю. — 1996. — 446 с.
- Українські лікарі-вчені першої половини ХХ століття та їхні наукові школи: біографічні нариси та бібліографія / Я. Ганіткевич ; Наук. т-во ім. Шевченка, Ін-т укр. археографії та джерелознав. ім. М. С. Грушевського НАН України. Львів. від-ня, Всеукр. лікарське т-во. — Л. : [б.в.], 2002. — 544 с.: іл. — ISBN 966-02-2255-x