Національний склад населення України
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/2001_Ukr_ethno.png/320px-2001_Ukr_ethno.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/1939_%D0%A3%D0%BA%D1%80_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%81.png/320px-1939_%D0%A3%D0%BA%D1%80_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B8%D1%81.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/1926_UkrSRR_ethno.png/320px-1926_UkrSRR_ethno.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Ukraine_ethnic_1897.jpg/320px-Ukraine_ethnic_1897.jpg)
Історія формування національного складу населення
Характерною особливістю етнічної історії України є формування багатоетнічного складу її населення. Воно на всіх етапах історичного розвитку вбирало іншоетнічні субстрати, однак механізм цього процесу у різні часові періоди був різним. Можна виділити три основних етапи формування національного складу. Перший із них, що стосується періоду існування археологічних культур, відтворює процес етнокультурної взаємодії, нерідко об'єднуючи полярні культури, скажімо, землеробську, скотарську, культуру осілих і культуру кочових племен.
Другий етап пов'язаний з Великим переселенням народів IV—IX ст. — гунів, готів, аварів, «аспарухових болгар» на Балкани і Закарпаття, угрів-мадярів у Дунайську низовину, норвезьких вікінгів-русів у Середню Наддніпрянщину. Велике переміщення народів, що проходило через територію України, залишило відмітини на її етнічному ґрунті. Вони виявилися або в мовних компонентах, у запозиченні деяких елементів матеріальної та духовної культури, або у поповненні слов'янсько-українського населення іншоетнічними субстратами. Ці субстрати стали складовими саме слов'янської етнічності, розчинившись у її системі, відносно рельєфніше відтінивши слов'янську спільність. Отже, з другим етапом пов'язані консолідаційні процеси слов'янства та етногенез українців.
Третій етап обіймає великий часовий діапазон — XII—XIX ст. і пов'язаний з колонізацією українських земель сусідніми державами — Великим князівством Литовським, Річчю Посполитою, Угорщиною й Австро-Угорщиною, Османською імперією, Кримським ханством, Румунією, Росією; а також з міграцією українського населення та іноземних колоністів. Пік цих процесів припав на XVIII—XIX ст., коли, власне, і сформувалася національна основа сучасного складу населення. Вона творилася на українському етнічному ґрунті, котрий тепер не стільки вбирав іншоетнічні субстрати, скільки створював умови для самостійного існування національних груп. Отже, склад населення України ставав не тільки багатоетнічним, а й багатонаціональним.
Етнічні групи | 1897 — 1900[2] роки |
1926 — 1930 роки |
1959 рік | 1989 рік | 2001 рік | 2001 р. до 1897 —1900 рр.,% |
---|---|---|---|---|---|---|
Українці | 72,0% | 74,8% | 76,8% | 72,7% | 77,8% | 374,10% |
Росіяни | 8,8% | 8,1% | 16,9% | 22,1% | 17,3% | 73,20% |
Євреї | 9,0% | 6,5% | 2,0% | 0,9% | 0,2% | 18,60% |
Поляки | 4,4% | 5,4% | 0,9% | 0,4% | 0,3% | 11,40% |
Німці | 2,1% | 1,5% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 3,90% |
Молдовани/румуни | 1,0% | 1,1% | 0,8% | 0,9% | 0,8% | 4,60% |
Усе населення | 100,0% | 100,0% | 100,0% | 100,0% | 100,0% | 485,80% |
Нині він включає 51 національну групу, третина з яких проживає компактними районами. Певне уявлення про національний склад України та процес його формування дають об'єктивні дані ревізій, проведених у Російській державі, а також переписи населення Росії, Австро-Угорщини, Польщі, Чехо-Словаччини та Румунії, що регулярно здійснювалися у XVIII—XX ст.
Дані переписів свідчать, зокрема, про те, що в етнічних межах розселення українців їхня питома вага була завжди переважаючою порівняно з іншими національними групами; водночас вона майже до кінця 20-х років XX ст. неухильно зменшувалася відносно їхньої загальної кількості у світі; з 20-х років частка українців України дещо зростала. Вказані тенденції — результат тих історичних змін, що відбувалися в Україні та в сусідніх державах, де мешкала значна частина українського населення. Так, зменшення питомої ваги українців на території основного етнічного масиву протягом XVIII ст. з 85,6 % до 83,3 % було викликано насамперед імміграційними процесами, а також відторгненням від нього периферійних зон. Щодо міграцій українців за межі власної етнічної території, то вони ілюструються такими показниками. Тільки в Російській імперії поза Україною на початку XVIII ст. налічувалося 8 % всіх українців світу, на початку XIX ст. — 14,4 %, на початку XX ст. — 22,4 %.
Міграційні процеси XIX ст. утворювали два могутніх потоки: один йшов у внутрішні регіони Російської імперії (на Нижнє Поволжя, Алтай, Північний Кавказ) та у щойно звільнені землі (у Новоросію, Бессарабію), другий — переважно за океан (до Канади, США, Бразилії, Аргентини тощо). Якщо у 1795 р. за межами України мешкали майже 2 млн українців, то в 1897 р.— понад 6 млн. Деяке зменшення чисельності українців обумовлювалось і демографічними процесами (невеликим природним приростом в Правобережній Україні, де цьому заважала кріпацька система) та значним притоком в Україну інонаціональних груп.
Щодо окремих регіонів України, соціальні та національні процеси в яких були різними, то українське населення в них розподілялося так: найбільш «українським» було Лівобережжя — українці становили близько 90 % усього населення; на Правобережжі майже 80 %. З кінця XVIII ст. як на Лівобережжі, так і на Правобережжі частка українців дещо зменшилася, відповідно на 1,5 % і 0,9 %: на Лівобережній Україні — за рахунок інтенсивної міграції російських однодворців і розкольників та внаслідок значного відтоку місцевого українського населення в Новоросію і на Північний Кавказ; на Правобережній Україні — через значну міграцію польського, єврейського та молдовського населення. Особливе зменшення українців Правобережжя спостерігалося в першій половині XIX ст.: з 90 до 80 %. Воно визначалося помітним зростанням частки й чисельності єврейського населення, що мігрувало з Польщі та Білорусі і концентрувалося в Україні, по «смузі осілості». Скажімо, в Київській губернії їхня частка збільшилася з 1794 по 1870 р. з 3,34 до 12,10 %; у Волинській — з 3,56 до 13,21 %; у Подільській — з 11,91 до 12,26 %. Всього ж єврейське населення в Україні зросло за цей період у чотири рази.
На відміну від Лівобережжя та Правобережжя, в Степовій Україні, зокрема в новоутвореній Новоросійській губернії, кількість українців різко збільшилася за рахунок їхньої міграції з інших регіонів України. Однак питома вага українців і тут зменшувалася, тільки з 1795 по 1858 р.— на 8 %. Цей процес пов'язаний як з інтенсивною міграцією німецьких колоністів (насамперед на Херсонщину), а також росіян та молдован, так і з русифікацією значної частини українського населення.
Останній процес був особливо характерним для Донбасу пореформеного часу, де частка українців знизилася до рівня 68,9 %. Ще суттєвіші зміни у національному складі населення сталися в Бессарабії, де українці становили лише п'яту частину і тільки в Хотинському повіті — третину. Зменшення українського населення відбувалося в цьому регіоні за рахунок міграції німців-колоністів, болгар і гагаузів. Інша етнічна картина склалася в Таврійській губернії — там частка українців зросла з 1795 по 1858 р. удвічі, переважно за рахунок міграції українців з інших регіонів України.
Негативні національні процеси відбувалися в тих етнічних українських територіях, що відійшли до західних сусідніх держав: Польщі, Угорщини, пізніше до Австро-Угорщини. Найменших втрат українці зазнали в Червоній Русі (на Белзщині, Холмщині, Підляшші), захопленій Польщею. Там протягом XIX ст. питома вага українців (у складі всього населення Королівства Польського) знизилася з 5,68 до 4,52 %.
Внаслідок агресивної полонізаторської політики поляків та постійних сутичок на етнічному ґрунті, згідно з договором між СРСР і Польщею в 1944-1946 роках відбулося Виселення українців з Польщі до УРСР було насильно переселено майже 500 000 тисяч українців.
Згодом Операція «Вісла» довершила розгром споконвічного життя українців на своїх землях.
Руйнації також зазнало українське населення Закарпаття та Галичини, що після першого поділу Речі Посполитої в 1772 р. входили до складу Австро-Угорщини. Нагадаємо, що Закарпаття (Підкарпатська Русь, Угорська Україна) з XI ст. було складовою Угорського Королівства. Деякий час частина Закарпаття входила до українських державних формувань - так звана Мукачівська домінія була надана за чергою двом зятям угорського короля Бели IV (1235—1270), князю Ростиславу Михайловичу чернігівському та князю Леву Даниловичу галицькому.
В 1393—1414 pp. паном Мукачівської домінії та наджупаном Березького комітату став князь Федір Коріятович зі зукраїнщеного литовського великокняжого роду. Місцева традиція бачила в Коріятовичеві носія української колонізації Закарпаття.
А Галичина з XIV ст. відома як Руське воєводство (воно включало Перемишльську, Сяноцьку, Львівську, Галицьку та Жидачівську землі, Покуття і Економію Самборську), була захоплена Польщею, а після її поділу — Австрією. Тоді ж, у 1782 р., Галичина була поділена на Західну (власне польські землі) та Східну (українські етнічні землі), з якої пізніше (у 1853 р.) виділилося Герцогство Буковини. Українське населення в ньому протягом XIX ст. зменшилося з 45,80 до 44,77 % переважно за рахунок збільшення молдовського і румунського населення.
Щодо Підкарпатської України і Галичини, то там частка українців скоротилася: в Західній Галичині — з 5,51 до 4,22 %, в Східній Галичині — з 71,24 до 66,2 %, в Угорських комітатах — з 5,04 до 3,87 %. Зменшення питомої ваги українців Галичини пов'язувалося з процесом їх спольщення та значним розбавленням єврейським населенням, що ілюструється такими даними: з початку XIX ст. до 1857 р. частка поляків збільшилася з 18,91 до 19,89 %, євреїв — з 6,92 до 11,25 %. Скорочення частки українців угорських комітатів зумовлювалося мадяризацією та словакізацією. Лише за 30 років (з 1870 по 1900 р.) угро-руси, як писав В. П. Погодін, втратили для своєї національності 213 общин, в тому числі 176 — на користь словаків. Отже, зниження частки українців у західних українських етнічних землях, пов'язане з мадяризацією, словакізацією та частково зі спольщенням, відбивало інтенсивний процес, до того ж, набагато інтенсивніший, аніж процес русифікації українців у східних районах.
Принаймні у XIX ст. частка українців у етнічних землях Східної України, як і в російських губерніях, збільшувалася: в центрально-землеробському районі українці становили близько 12 %, в тому числі на Воронежчині — 40, Курщині — 26, а на території Острозького полку Слобідської України — 90 %. На Нижньому Поволжі українці становили 7 %, на Північному Кавказі — 18,34 %. Проте із створенням наприкінці XVIII ст. Землі Війська Чорноморського частка українців невпинно зростала: у 1795 р. вона становила близько 19 %, у 1834 — 24,80, у 1858 р.— 43,9 %, наприкінці XIX ст. майже все населення було вже українським.
![]() |
![]() |
![]() |
|||
Волинська губернія | Київська губернія | Подільська губернія |
![]() |
![]() |
![]() |
|||
Полтавська губернія | Чернігівська губернія | Катеринославська губернія |
![]() |
![]() |
![]() |
|||
Харківська губернія | Херсонська губернія | Таврійська губернія |
Певне зростання чисельності й частки українців спостерігалося навіть у 20—30 роках XX ст., їхня питома вага відносно всієї кількості українців у світі досягла 83,6 %. Це сталося через деяке збільшення території основного етнічного масиву українців і значну асиміляцію українців зарубіжжя. Цей процес тривав і в 40-х роках як результат переселення значної кількості українців із Польщі та Чехо-Словаччини в ході обміну населенням між цими країнами та СРСР. У останні три десятиріччя зростання відносної та абсолютної чисельності українців в Україні уповільнювалося в зв'язку з посиленням у ній асиміляційних процесів, а також пожвавленням міграції сюди іншоетнічного населення з інших республік колишнього СРСР. Активізувалася у цей період і еміграція українців до зарубіжних країн.
Зазначена ситуація ілюструється такими даними: у 20-х роках загальна кількість українців у світі становила 37 227,8 тис., із них мешкали в Україні 27 567,6 тис., у різних районах СРСР — 8 344,4 тис., у зарубіжній Європі — 745,8 тис., в Америці — 560 тис.; наприкінці 30-х років: 35 616,6 тис. — у світі, 29 606,8 тис. — в Україні, 4 524,7 тис. — в СРСР, 876,1 тис. — в Європі і 609 тис. — в Америці; у 1959 р. — відповідно: 38 624,7 тис.; 32 158,4; 5063,3; 335 і 1 053 тис.; у 1979 р. — 44 083,9; 364 995,6; 5 858,3; 490 і 1 220 тис.; у 1989 р. — 46 136; 37 419; 6 764,5 і 1 428 тис.
Останнім часом спостерігається тенденція до зростання чисельності та питомої ваги українців в Україні, а також у сусідніх державах — колишніх республіках СРСР, викликана спалахом їхньої національної свідомості.
Найчисленнішою національною групою населення України є росіяни, які нині становлять 17,3 %. Масове їх переселення на українські землі розпочалося наприкінці XVIII ст. на хвилі землеробського переселенського руху передусім на «слободні» землі, а також на хвилі військової колонізації. Основний напрямок переселення росіян йшов на Лівобережжя, в Слобідську Україну та у Степові райони — Новоросію, Таврію, Донбас; менш інтенсивним воно було в землі Правобережжя й майже не спостерігалося переселення в Галичину, Буковину та Прикарпатську Русь.
У 1794 р. частка росіян у Правобережній Україні була всього 0,11 %, в Лівобережжі — 5,22 %, в Новоросії — 19,07 %. Однак пізніше їхня чисельність поступово зростала. Вже у 1857 р. вона в Правобережжі становила 0,63 %, в Лівобережжі — 6,18 %, а в Новоросії — 21,4 %. Серед південних районів України найінтенсивніше освоювалися росіянами землі Війська Донського, де вони у 1857 р. становили 66,02 %, Таврії — 20,06 % та Херсонщини — 16,89 %. На Лівобережжі вони в основному осідали на Харківщині як служилі люди (й становили у 1857 р. до 11 %), а також на Чернігівщині (до 6 %) та Полтавщині (до 1 %). На Чернігівщині вони розселялися разом із білорусами, котрі наприкінці XIX ст. суттєво асимілювалися росіянами, як, до речі, частково русифікувалось і українське населення. Завдяки цьому питома вага росіян Чернігівського краю різко збільшилася: у 1897 р. вона досягла 21,6 %.
Про загальну тенденцію розселення росіян в Україні свідчать такі дані: протягом минулого століття їхня чисельність змінювалася в Лівобережній Україні з 135,2 до 301,1 тис.; в Правобережній — з 3,9 до 32,9 тис.; в землях Царства Польського — з 5,3 до 6,3 тис.; в Новоросії — з 308,3 до 1 062,7 тис. За останнє десятиріччя кількість росіян збільшилася до 11,3 млн з 10,4 млн, причому майже рівномірно по всіх регіонах України, в тому числі західних.
Білоруське населення України переважно розселялося в українсько-білоруському етнічному пограниччі, в поліських районах Лівобережжя і Правобережжя, а дисперсно майже в усіх великих містах. У Лівобережній Україні білоруси становлять до 2 % населення, на Правобережжі — до 1 %. Компактними районами вони розселялися на Чернігівщині, де наприкінці XVIII ст. становили 4,2 %; наприкінці XIX ст.— 5,61 %, а наприкінці XX ст.— всього 0,8 %. Етнічним ядром їх розселення там були Суражщина (65 % населення) та Городнищина (близько 6 %), на Волині — Кременеччина (14,30 %), на Київському Поліссі — Радомишльщина (21,70 %), на Поділлі — Ушиччина (4,20 %).
Національна група поляків почала складатися в Україні з XIV ст. на хвилі колонізації Польщею Галицько-Волинського князівства, але масові переселення припадають на злам XVII—XVIII ст. Вони зумовлювалися поразкою Речі Посполитої у війні з Османською імперією та посиленням феодального гноблення селян Речі Посполитої, котрі шукали кращої долі в Україні. Основний міграційний потік поляків спрямовувався на Правобережжя, зокрема Волинь, Поділля, частково Західну Київщину, а також — у Східну Галичину.
У цілому частка поляків серед населення Правобережної України становила в середині XIX ст. до 6 %, розподіляючись по окремих регіонах таким чином: на Волині до 10 %, Київщині — 5, Поділлі — 3 %. Місцями їхньої концентрації були Новгород-Волинський (понад 15 % усього населення), Старокос-тянтинівський (15 %), Луцький (14 %), Кременецький (13,30 %) повіти Волинської губернії, Махновський — Київської губернії (11 %), Балтський — Подільської губернії (6 %). У південних районах України, як і на Буковині, поляків було небагато: на Буковині близько 1 %, в Новоросії — від 0,1 % до 0,3 %, проте їх питома вага в Причорноморській смузі різко зростає в пореформений період, становлячи наприкінці XIX ст. майже 2 %. Головним регіоном розселення поляків в Україні була Галичина, насамперед Західна (понад 80 % всього населення).
Щодо українських етнічних земель, то поляки переважно осідали в Галицько-Буковинському районі і наприкінці XVIII ст. становили 42,84 %. Пізніше їхня частка зменшувалася за рахунок стрімкого зростання тут єврейського населення: з 5,66 % у 1857 р. до 9,41 % У 1900 р. У Східній Галичині, котра після Першої світової війни відійшла до Польщі, а напередодні Другої світової війни була повернена Україні, поляки становили п'яту частину всього населення, а в окремих її землях — третину. Динаміка збільшення їхньої частки найвиразніше простежується в другій половині XIX ст. Так, на Львівщині у 1817 р. вона становила 30,08 %, а у 1900 р.— 37,21 %; на Тернопільщині — відповідно 27,37 і 31,15 %; на Перемишлянщині — 24,18 і 32,21 %, на Сяноччині—36,63 і 37,21 %.
Тепер поляки в національному складі населення України становлять 0,4 % і представлені практично в усіх її регіонах, але традиційним осередком їх розселення залишаються західні райони України: Житомирщина (4,5 %), Хмельниччина (2,4 %), Львівщина (1 %), Тернопільщина (0,6 %).
Національна група молдован на українських землях формувалася протягом сторіч, починаючи від часів Київської Русі, коли вони утворювали помітну частину населення Галицького, а пізніше Галицько-Волинського князівств. Масове ж їх переселення на українські землі, зокрема на Лівобережну Наддністрянщину та Буковину, припадає на XVI ст. і було викликано репресіями османських завойовників та посиленням експлуатації з боку власних господарів. Пізніше, у XVII—XVIII ст., молдовські поселення виникають на Правобережжі, на межиріччі Дністра і Південного Бугу, у Бессарабії, а з освоєнням південних земель — у Новоросії.
Основним осередком розселення молдован була Бессарабія, особливо після її включення до складу Російської імперії. Сюди рушили молдовські переселенці з Запрутської Молдовії та деяких внутрішніх їх районів, визначивши тим самим високу питому вагу молдован серед населення Бессарабії, до 60 % на початку XIX ст. Найбільш компактно молдовани заселяли Оргієвський повіт (там на початку XIX ст. вони становили 82,5 %), Бельцький (до 80 %), Кишинівський (78 %), Сороцький (67,6 %), Бендерський (65,6 %). В інших українських землях вони не були більшістю, хоча на перших порах не поступалися українцям. Скажімо, на Хотинщині їхня частка становила 41,9% у 1834 р., Аккерманщині — 40%, Ізмаїльщині — 29,0 %.
Починаючи з половини XIX ст. частка молдовського населення Бессарабії, як, до речі, і Новоросії, поступово зменшується за рахунок інтенсивної міграції українців та інших національних груп — росіян, болгар, гагаузів, «варшавських» колоністів, зокрема німців. Якщо на початку XIX ст. молдовани Бессарабії становили понад 60 %, то у 1834 р. — 58,23 %, у 1850 р. — 57,06 %, у 1857 р. — 53,22 %, у 1897 р. — 47,60 %, а у 1907 р. — 45,72 %. Особливо помітно молдовське населення скорочувалося в Бендерському та Ізмаїльському повітах, котрі ставали районом інтенсивного розселення німецьких колоністів, а також, болгар і гагаузів. У Бендерському повіті частка молдован зменшилася протягом другої половини XIX ст. майже вдвічі: з 77 до 45,13 %; на Ізмаїльщині це відбувалося повільніше, а наприкінці XIX ст. вона навіть збільшилася до 39 %. Така етнічна картина обумовлена тим, що ця територія у 1857—1878 рр. входила до складу Молдовії,, а пізніше Румунії, а тому значна частина українців та болгар залишили ці місця, переселившись в інші українські землі.
Загальне зменшення молдовського населення Бессарабії та інших прикордонних земель (у Бессарабії з 60 до 53,10 %; у Новоросії — з 14,20 до 9,97 %) спричинилося двома чинниками: переселенням молдован у східні частини Степової України, на Північний Кавказ та інші райони Російської імперії, а також помітною їхньою асиміляцією українцями й росіянами, особливо тих чисельно невеликих груп, котрі далеко заглибилися в українські етнічні масиви, відірвавшись від материнського етнорегіону.
Асиміляційні процеси в середовищі молдован-ізолятів особливо помітними були в Новоросії, Таврії, Донщині, а також у Правобережній Україні. Якщо на початку XIX ст. в південних районах України молдовани становили від 1 до 5 %, то наприкінці XIX ст. — від 1,81 до 0,43 %. Така сама тенденція спостерігалась і в південних районах Поділля, насамперед Балтщині, Ямпільщині, Ольгопільщині, що на початку XIX ст. інтенсивно заселялися молдованами (їхня питома вага становила від 5 до 14 %). Проте у пореформений час їхня частка, незважаючи на нові міграційні хвилі, різко скоротилася до 1 — 4 % внаслідок переважно української асиміляції. Свідченням таких процесів є численні записи приходських списків, один із яких подає Володимир Кабузан:
«Молдовське село Димитрашівка нараховує 673 чоловіка і 706 жінок. Молдовську мову мало хто із них знає, оскільки вони стали українцями».
У національній структурі сучасного населення України молдовани становлять 0,6 %, тобто близько 400 тис. чоловік, в основному концентруючись у районах їх традиційного розселення: на Буковині — 9 %, Одещині — 5,5 %, Миколаївщині — 1,3 %, Кіровоградщині — 0,9 %. У цих регіонах їхня питома вага останнім часом збільшується, що спричинює не стільки певний приплив молдовського населення, скільки процес національно-культурного відродження тих молдован, котрі давно тут мешкають.
Етнічна група євреїв належить в Україні до однієї з найдавніших і найчисленніших груп, розміри якої в окремі історичні періоди різко коливались, як, до речі, і форми розселення: від компактних районів до дисперсних груп. Єврейський субстрат брав певну участь у етногенетичних процесах населення ще за часів Київської Русі. Однак масове їх переселення розпочалося у XIV ст., здебільшого до західних районів України — Галичини і Буковини, а з поділами Речі Посполитої — на Правобережну Україну, Новоросію, Таврію і Лівобережжя. Основний їх потік йшов з Галичини, Польщі й Білорусі, що відійшли до Російської імперії.
Етнічний потік євреїв був надзвичайно інтенсивним. По суті, лише протягом XIX ст. їхня кількість збільшилася в 9 разів, що дозволило їм переміститися з дев'ятого на п'яте-четверте місце, поступаючись лише українцям, росіянам, білорусам і полякам. Про темпи їхнього приросту можуть свідчити дані ревізії 1794 р. та перепису 1897 р. Власне, за 100 років частка євреїв Правобережної України зросла з 3,61 до 12,49 %; Лівобережної України — з 0,31 до 3,14 %; Новоросії — з 1,50 до 6,67 %, Буковини — з 2,34 до 13,17 %, Східної Галичини — з 6,92 до 12,86 %. Щодо окремих губерній, то дані розподіляються таким чином: питома вага єврейського населення Волині збільшилася з 3,56 до 13,21 %; Поділля — з 3,85 до 12,26 %; Київщини — з 3,43 до 12,10 %; Херсонщини — з 1,62 до 11,80 %; Бессарабії — з 6,32 до 11,80 %; Чернігівщини — з 0,51 до 4,97 %; Катеринославщини — з 0,37 до 4,69 %; Полтавщини — з 0,38 до 3,96 %; Таврії — з 0,56 до 3,80 %.
На перших порах уряд заохочував переселення євреїв разом із поляками та білорусами з тих земель, що були приєднані до Російської імперії, однак пізніше масова міграція єврейського населення почала регулюватися серією законів 1794, 1799, 1804 і 1825 рр. Вони обмежували місце їхнього проживання спочатку районами традиційного розселення євреїв — Бессарабією та Галичиною, згодом дещо розширюючи ареал територією Лівобережної України і Новоросії, але з 1825 р. звуживши територію поселення «смугою осілості». Через це євреї були виселені з Києва та інших міст Лівобережжя. Така дискримінаційна політика провадилася до 1917 р., а пізніше була дещо послаблена.
Проте чисельність єврейського населення продовжувала зростати. Це фіксують статистичні дані. Скажімо, наприкінці XIX ст. в етнічних землях України, що відійшли до Царства Польського (наприклад, у Підляшші), частка євреїв становила до 16 % проти 9 % на початку XIX ст.; в Правобережній Україні — 10 % проти 5,30 % (в тому числі на Волині — 13 %, Поділлі — 11 %, Київщині — 10 %, в Житомирському повіті — 19 %, Летичівському, Могилівському та Старокостянтинівському — близько 17%, а у Бердичівському — 27 %). У Бессарабії питома вага єврейського населення збільшилася у зазначений період з 6,32 до 11,80 %, в Таврії — з 0,56 до 3,80 %, а на Лівобережжі, де до кінця XVIII ст. євреїв практично не було, їх частка наприкінці XIX ст. вже становила близько 4 %.
Тенденція до зростання єврейського населення продовжувалася і на початку XX ст., щоправда, меншими темпами і переважно в західних регіонах — у Галичині, Буковині. В цілому на початку XX ст. склалася така етнічна ситуація, коли на території України розселилася майже половина всіх євреїв Європи.
Поступове розширення прав єврейського населення позначилося на подальшому зростанні їх чисельності: у 20-х роках налічувалось в Україні 2 млн осіб, напередодні Вітчизняної війни — до 3 млн чоловік. Великих втрат єврейське населення зазнало під час окупації фашистською Німеччиною України, пізнішої їхньої асиміляції та міграції за кордони України. Цим, власне, і визначена тенденція до зменшення частки євреїв в національному складі населення України, як і порівняно низький її рівень: у 1979 р. вона становила 1,3 %, у 1989 р. — 0,9 %.
Особливу національну групу в складі населення України утворюють татари та споріднені з ними ногайці, що традиційно були східними сусідами України і помітно вплинули на українську етніку, насамперед на етніку українців Степової України. Вони до середини XIX ст. являли собою компактну етнічну спільність, розселену на Кримському півострові та в степовій частині Таврії (кримські татари), а також у Причорноморських степах (ногайці), охоплюючи до 15 % усіх татар.
Наприкінці XVIII ст. в Таврії проживало 76,41 % татар, в тому числі в Перекопських степах — 95,99 %, Євпаторійському краї — 88,51 %, Феодосійському — 84,52 %, Ялтинському — 83,2 %, Мелітопольському — 58,87 %, Дніпровському — 21,29 %, Новоросії — 10,3 %, на землях Війська Донського — 0,4 %, в Черкаському окрузі — 4,28 %.
Майже до кінця XVIII ст. татари складали більшість населення краю, зокрема Криму — 82,27 %, степових районів Таврії — близько 62 %. Наприкінці XVIII ст., тобто після приєднання Таврії до Російської імперії, чисельність татарського населення поступово знижувалася. Так, у Таврії на частку татар у 1783 р. припадало 82,27 %, у 1794 — 76,41 %, у 1834 — 54,34 %, а в 1857 р. — 42,97 %. У Новоросії питома вага татар на середину XVIII ст. становила 14,50 %, у 1794 р. — 10,3 %, у 1834 — 8,3 %, у 1857 р. — 6,0 %.
Значне зниження частки татарського населення зумовлювалося переважно одним чинником — інтенсивним заселенням краю вихідцями з України, Росії та західноєвропейськими колоністами (німцями, болгарами, греками, сербами та ін.). Абсолютна кількість татар збільшувалася завдяки високому природному приросту — приблизно на 70 % за п'ять десятиріч.
У другій половині XIX ст. розпочинається масовий відплив татар і ногайців за межі України і Росії. Початок цьому поклала Кримська війна 1856 р. Тоді 15 тис. татар Євпаторійського повіту, окупованого англо-французькими військами, мігрували до Османської імперії, де у Добруджі вони розселялися разом із болгарами.
Шестидесяті роки XIX ст. — другий етап масового відпливу татар. Про його масштабність свідчить порівняння чисельності татар у 1862 р. з їхньою кількістю у 1783 р., тобто у рік приєднання Таврії до Російської імперії: незважаючи на високий рівень природного приросту татаро-ногайського населення, їхня загальна чисельність протягом понад 100 років зменшилася. Це особливо помітно, якщо порівняти зміни частки татар майже за 100 років: з 1794 по 1897 р. У Новоросії вона у 1794 р. становила 10,30%, в 1897 — 2,04; в Таврії — відповідно 76,41 і 13,60 %, зменшившись втричі в Перекопському повіті; вдвічі — в Ялтинському, Євпаторійському та Феодосійському. Щодо материкової частини Таврії, то там татаро-ногайське населення практично зникло: в Дніпровському повіті воно наприкінці XIX ст. становило 0,25 % замість 21,29 % у 1794 р., в Мелітопольському — 0,33 % замість 58,87 %.
Більшість татар, що мігрувала з Криму та Причорноморської частини України, розселилася в Анатолійській області Османської імперії, злившись із турками, а також у Румунії та Болгарії, в районі Добруджі, змішавшись із болгарськими турками. В Таврії кримські татари концентрувалися переважно в Ялтинському, Сімферопольському та в Євпаторійському повітах, у цілому становлячи до 13 % населення, та частково в Новоросії (лише 2 %).
Великих втрат татари зазнали під час депортації у воєнні роки, і лише останнім часом, коли визнано незаконність виселення татар, вони поступово повертаються на свої історичні землі. За даними перепису населення 1989 р., татари становили лише 0,2 % в національній структурі України, але дані біжучої статистики фіксують їх чисельність вже на рівні 0,4 %.
Початок XIX ст. визначив новий етап у етнічній історії України — розселення в її південних регіонах зарубіжних переселенців (колоністів), переважно із Західної Європи: німців, албанців, сербів, болгар, швейцарців, австрійців, французів та ін. їх запрошували до Російської імперії і раніше, про що свідчать підготовлені урядом правила, відомі як «План 1764 року». Цей план передбачав запрошувати тих іноземців, «кой в крестьянских упражнениях или в рукоделии примером служить могли» і були б «хорошими и достаточными хозяевами».
Щодо України, то іноземних переселенців почали запрошувати з початку XIX ст. для освоєння вільних земель У південних районах України. Здебільшого тільки іноземні переселенці-колоністи користувалися пільгами: вони звільнялися від рекрутських повинностей, одержували допомогу з казни, мали пріоритет у виборі земельних ділянок тощо. Все це регулювалося новими правилами «О приеме и водворении иностранных колонистов», прийнятими у 1804 р. Згідно з цими правилами рекомендувалося розселяти іноземних колоністів у Новоросійському краї якомога ближче до портових міст.
Однією з найбільших колоністських груп були німці, котрих рекомендувалося розселяти поблизу Одеси та інших міст Херсонської, Катеринославської та Таврійської губерній. Зважаючи на сприятливі умови для мешкання німецьких колоністів (як, до речі, й інших іноземних переселенців) у українських землях, число їх швидко зростало: лише за перші 20 років (з 1794 по 1815) воно збільшилося у 8 разів, а до 1857 р. — в 25 разів (загальна їхня кількість була тоді майже 140 тис. осіб).
Питома вага німецьких переселенців підвищувалася в усіх районах їхнього розселення, однак у різних пропорціях. У Таврійській губернії (а вони переважно оселилися поблизу Мелітополя, Сімферополя, Феодосії) лише за 40 років (з 1815 по 1857) їхня частка збільшилася втричі — з 2,42 до 6,32 %; в Херсонській — в півтора раза, з 3,54 до 4,52 %; в Бессарабії (вони селилися лише на території Бендерського повіту) — з 2,13 до 2,30 %; в Катеринославській губернії — з 0,60 до 2,28 %. Всього в Україні виникло близько 130 колоній, у яких проживало до півмільйона німців. Максимальна їхня кількість припадає на 40-ві роки XX ст. — понад 600 тис. Однак цей позитивний демографічний процес був штучно перерваний — адже більшість українських німців було депортовано в східні райони СРСР. Тепер це неправомірне рішення скасовано, закладено основу для повернення німців на свою етнічну батьківщину. Процес цей тільки розпочався, а тому німці в національному складі населення України посідають всього 0,07 %.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Ukraine_census_2001_Ethnic_groups.svg/320px-Ukraine_census_2001_Ethnic_groups.svg.png)
Аби мати уявлення про кількісні характеристики національного складу населення України, в тому числі й іноземних колоністів, подамо статистичні дані кінця XIX ст. Тоді все населення України складалося з понад двадцяти національних груп, розселених переважно компактно. Українці як титульна нація становила 72 % в національному складі всього населення (це дорівнює 17,005 млн осіб), великороси — 12 % (2,763 млн), євреї — 8 % (1,918 млн), німці — 2 % (490 тис.), поляки — 1,2 % (390 тис.), білоруси — 0,9 % (220 тис.), татари — 0,9% (211 тис.), молдовани — 0,8 % (187 тис.), греки — 0,3 % (76 тис.), болгари — 0,3 % (35 тис.), вірмени — 0,05 % (66 тис.), чехи — 0,2 % тис.), караїми — 0,03 % (8 тис.), турки — 0,03 % (7 тис.), цигани — 0,01 % (3 тис.), естонці та латиші — по 0,01 % (2 тис.), представники інших національних груп — 0,5 % (129 тис.).
Розселення регіональних груп мало специфіку, етнічну прив'язку до певної землі, краю й регіону України. Відповідно і питома вага українців була неоднаковою в її різних частинах. Скажімо, в Правобережній Україні мешкало 7,3 млн українців, у Лівобережній — 6,1 млн, в Степовій — 3,5 млн. Великороси були розселені переважно в Степовій Україні (1,3 млн), меншою мірою на Лівобережжі (1,0 млн) та Правобережжі (413 тис.). Натомість євреї в основному мешкали на Правобережжі (1,1 млн), менше в Степовій (477 тис.) та Лівобережній (246 тис.) Україні. На Правобережжі переважали також поляки (322 тис.) та чехи, в Степовій Україні — німці (281 тис.), татари (208 тис.), молдовани (159 тис.), греки (75,3 тис.) та болгари (66 тис.); в Лівобережній Україні — білоруси (162 тис.).
Наведені дані про кількісні ознаки національного складу населення України дають певне уявлення про його природу та етапи. Вони свідчать також і про те, що асиміляційні процеси не набули широкого розвитку; натомість культурна самодостатність кожної з національних груп ставала головним виявом етнічної історії населення України, як і ознакою його консолідації. Формалізованим показником такого типу етнічності може бути національний склад сучасного населення України. Він включає 51 національну групу (компактну чи дисперсну), що розподіляється у таких кількісних пропорціях: українці в національному складі населення становлять 72,7 %, росіяни — 22,1 %, євреї — 0,9 %, білоруси — 0,9 %, молдовани — 0,6 %, болгари — 0,5 %, поляки — 0,4 %, угорці і румуни — по 0,3 %, греки і татари — по 0,2 %, вірмени — 0,1 %, цигани та кримські татари — по 0,09 %, німці і азербайджанці — по 0,07, гагаузи — 0,06 %, грузини — 0,05 %, чуваші, узбеки, мордва — по 0,04 %, литовці, казахи, чехи, корейці, удмурти і словаки — по 0,02 %, башкири, марійці, латиші, осетини, лезгіни, таджики, естонці, комі, туркмени, албанці, ассирійці, аварці — по 0,01 %, киргизи, комі-перм'яки, карели, чеченці, даргінці, караїми, араби, фіни, лакци, абхази, кабардинці, табасарани — близько 0,01 %.
Згідно з переписом населення 2001 року національний склад населення України (загальною чисельністю 47,732,079 чол. станом на 2004 р.) характеризується значною перевагою основної нації — українців. Вони становлять 77,8 % усіх жителів України. Поряд з українцями на території держави проживає понад 100 національностей. Серед них найбільшу діаспору мають росіяни — 17,3 % всього населення країни. В Україні проживає також значна чисельність націй прилеглих держав. Це, перш за все, білоруси, чисельність яких сягає 400 тис. чоловік, молдовани (300 тис. чол.), поляки (250 тис. чол.), болгари (250 тис. чол.), угорці (150 тис. чол.), румуни (100 тис. чол.). Найбільшою нацією України, що не має власної держави, є кримські татари — 250 тис., які головно мешкають на батьківщині — в Криму. Крім цих національностей, в Україні проживають греки, татари, вірмени, цигани, німці, гагаузи та ін.
Українці за чисельністю переважають в усіх областях республіки (за винятком АРК, де майже дві третини населення становлять росіяни, а частка українців не перевищує 25 %). Понад 90 % всього населення становлять українці у Західній та Центральній Україні (крім Чернівецької і Закарпатської областей). Це найбільший регіон компактного проживання українців. Другий регіон, де частка українців становить від 75 до 80 %, формують суміжні області Східної та Південної України. Частка українців знижується до 60 % лише у двох областях Донбасу (тут мешкає третина усіх росіян України) та Одеській області.
Регіоном найкомпактнішого розселення росіян, крім Автономної Республіки Крим, є Дніпропетровська, Донецька, Запорізька, Луганська, Одеська і Харківська області. Тут частка росіян становить від 18 % в Дніпропетровській до майже 39 % в Луганській областях.
Переписи, рік | 1897-1900 | 1921-1926 | 1959 | 1979 | 1989 | Дані 1989 р. в %
до 1897 - 1900 рр. | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Народи | чисельність | % | чисельність | % | чисельність | % | чисельність | % | чисельність | % | |
Все населення | 29397,4 | 100,0 | 38569,0 | 100,0 | 41869,0 | 100,0 | 49609,3 | 100,0 | 51449,5 | 100,0 | 175,0 |
українці | 21100,0 | 71,0 | 28625,6 | 74,2 | 32158,5 | 76,8 | 36489,0 | 73,6 | 37370,4 | 72,6 | 177,1 |
росіяни | 2401,0 | 8,1 | 3164,8 | 8,2 | 7091,3 | 16,9 | 10471,6 | 21,1 | 11340,2 | 22,0 | 472,3 |
євреї | 2615,3 | 8,9 | 2491,9 | 6,5 | 840,3 | 2,0 | 634,2 | 1,3 | 486,0 | 0,9 | 18,6 |
поляки | 1255,9 | 4,3 | 2193,8 | 5,7 | 363,3 | 0,9 | 358,3 | 0,5 | 218,9 | 0,4 | 17,4 |
німці | 616,9 | 2,1 | 624,9 | 1,6 | 32,1 | 0,1 | 34,1 | 0,1 | 37,9 | 0,1 | 6,1 |
молдавани
румуни |
419,4 | 1,4 | 454,4 | 1,2 | 241,6
100,9 |
0,6
0,2 |
293,6
121,8 |
0,6
0,2 |
234,5
134,7 |
0,6
0,3 |
109,5 |
греки | 100,2 | 0,3 | 120,7 | 0,3 | 104,4 | 0,2 | 104,1 | 0,2 | 98,6 | 0,2 | 98,4 |
болгари | 188,3 | 0,6 | 223,1 | 0,6 | 219,9 | 0,5 | 238,2 | 0,5 | 232,8 | 0,5 | 123,6 |
білоруси | 122,1 | 0,4 | 85,7 | 0,2 | 290,9 | 0,7 | 406,1 | 0,8 | 439,9 | 0,8 | 360,3 |
чехи і словаки | 34,4 | 0,1 | 84,2 | 0,2 | 28,5 | 0,1 | 19,3 | 0,0 | 17,2 | 0,1 | 50,0 |
угорці | 108,3 | 0,4 | 123,3 | 0,3 | 149,2 | 0,4 | 164,4 | 0,3 | 163,3 | 0,3 | 150,8 |
татари | 51,1 | 0,2 | 22,3 | 0,1 | 60,9 | 0,1 | 90,5 | 0,2 | 86,8 | 0,2 | 169,9 |
кримські татари | 195,1 | 0,7 | 179,1 | 0,4 | 0,0 | 0,0 | 6,6 | 0,0 | 44,0 | 0,1 | 22,6 |
вірмени | 15,5 | 0,1 | 21,1 | 0,1 | 28,0 | 0,1 | 38,6 | 0,1 | 60,0 | 0,1 | 387,1 |
гагаузи | 22,1 | 0,1 | 22,1 | 0,1 | 23,5 | 0,1 | 29,4 | 0,1 | 32,0 | 0,1 | 144,8 |
інші | 151,8 | 0,5 | 131,0 | 0,3 | 145,2 | 0,3 | 109,5 | 0,4 | 362,3 | 0,7 | 238,7 |
національність | загальна чисельність |
міське населення |
% | сільське населення |
% | |
---|---|---|---|---|---|---|
Українці | 37 541 693 | 77,82% | 23 658 227 | 73,27% | 13 883 466 | 87,04% |
Росіяни | 8 334 141 | 17,28% | 7 236 704 | 22,41% | 1 097 437 | 6,88% |
Білоруси | 275 763 | 0,57% | 214 635 | 0,66% | 61 128 | 0,38% |
Молдовани | 258 619 | 0,54% | 73 593 | 0,23% | 185 026 | 1,16% |
Кримські татари | 248 193 | 0,51% | 84 116 | 0,26% | 164 077 | 1,03% |
Болгари | 204 193 | 0,42% | 84 483 | 0,26% | 120 091 | 0,75% |
Угорці | 156 566 | 0,32% | 56 611 | 0,18% | 99 955 | 0,63% |
Румуни | 150 989 | 0,31% | 32 401 | 0,10% | 118 588 | 0,74% |
Поляки | 144 130 | 0,30% | 99 646 | 0,31% | 44 484 | 0,28% |
Євреї | 103 591 | 0,21% | 102 085 | 0,32% | 1 506 | 0,01% |
Вірмени | 99 894 | 0,21% | 79 145 | 0,25% | 20 749 | 0,13% |
Греки | 91 548 | 0,19% | 61 873 | 0,19% | 29 675 | 0,19% |
Татари | 73 304 | 0,15% | 58 954 | 0,18% | 14 350 | 0,09% |
Роми | 47 587 | 0,10% | 33 432 | 0,10% | 14 155 | 0,09% |
Азербайджанці | 45 176 | 0,09% | 36 849 | 0,11% | 8 327 | 0,05% |
Грузини | 34 199 | 0,07% | 29 836 | 0,09% | 4 363 | 0,03% |
Німці | 33 302 | 0,07% | 24 605 | 0,08% | 8 697 | 0,05% |
Гагаузи | 31 923 | 0,07% | 8 554 | 0,03% | 23 369 | 0,15% |
інші | 366 091 | 0,76% | 314 980 | 0,98% | 50 730 | 0,32% |
Україна | 48 240 902 | 100,00% | 32 290 729 | 100,00% | 15 950 173 | 100,00% |
Перша за чисельністю національність | Друга за чисельністю національність | Третя за чисельністю національність |
чисельність | українці | росіяни | білоруси | молдовани | кримські татари |
болгари | угорці | румуни | поляки | інші | нац-сть не вказано | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
народжені на території України | 42 909 474 | 85,1% | 11,6% | 0,2% | 0,4% | 0,2% | 0,5% | 0,4% | 0,3% | 0,3% | 0,9% | 0,2% |
народжені за межами України | 5 331 428 | 19,2% | 63,2% | 3,8% | 1,5% | 3,2% | 0,2% | 0,0% | 0,0% | 0,3% | 6,3% | 2,2% |
все населення | 48 240 902 | 77,8% | 17,3% | 0,6% | 0,5% | 0,5% | 0,4% | 0,3% | 0,3% | 0,3% | 1,6% | 0,4% |
область | населення | українці | росіяни | білоруси | молдовани | кримські татари |
болгари | угорці | румуни | поляки | євреї | вірмени | греки | татари | цигани | азерб. | нац-сть не вказано |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
АР Крим | 2 024 056 | 24,3% | 58,3% | 1,4% | 0,2% | 12,0% | 0,1% | 0,2% | 0,2% | 0,4% | 0,1% | 0,5% | 0,1% | 0,2% | 0,3% | ||
Вінницька | 1 763 944 | 94,9% | 3,8% | 0,2% | 0,2% | 0,2% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | ||||||||
Волинська | 1 057 214 | 96,9% | 2,4% | 0,3% | 0,1% | ||||||||||||
Дніпропетровська | 3 561 224 | 79,3% | 17,6% | 0,8% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,4% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | 0,2% | ||||
Донецька | 4 825 563 | 56,9% | 38,2% | 0,9% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | 0,3% | 1,6% | 0,4% | 0,1% | 0,2% | 0,2% | |||
Житомирська | 1 389 293 | 90,3% | 5,0% | 0,4% | 0,1% | 3,5% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | ||||||||
Закарпатська | 1 254 614 | 80,5% | 2,5% | 0,1% | 12,1% | 2,6% | 1,1% | ||||||||||
Запорізька | 1 926 810 | 70,8% | 24,7% | 0,7% | 0,1% | 1,4% | 0,1% | 0,2% | 0,3% | 0,1% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | |||
Івано-Франківська | 1 406 129 | 97,5% | 1,8% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | |||||||||||
Київська | 1 821 061 | 92,5% | 6,0% | 0,5% | 0,1% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | |||||||
Кіровоградська | 1 125 704 | 90,1% | 7,5% | 0,5% | 0,7% | 0,2% | 0,1% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | |||||||
Луганська | 2 540 191 | 58,0% | 39,0% | 0,8% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,3% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,4% | ||||
Львівська | 2 605 956 | 94,8% | 3,6% | 0,2% | 0,7% | 0,1% | 0,3% | ||||||||||
Миколаївська | 1 262 899 | 81,9% | 14,1% | 0,7% | 1,0% | 0,4% | 0,1% | 0,3% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | ||||
Одеська | 2 455 666 | 62,8% | 20,7% | 0,5% | 5,0% | 6,1% | 0,1% | 0,5% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | 0,1% | 1,3% | |||
Полтавська | 1 621 207 | 91,4% | 7,2% | 0,4% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | ||||||
Рівненська | 1 171 445 | 95,9% | 2,6% | 1,0% | 0,2% | ||||||||||||
Сумська | 1 296 763 | 88,8% | 9,4% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,8% | ||||||||
Тернопільська | 1 138 500 | 97,8% | 1,2% | 0,1% | 0,3% | 0,3% | |||||||||||
Харківська | 2 895 813 | 70,7% | 25,6% | 0,5% | 0,1% | 0,1% | 0,4% | 0,4% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | 0,9% | |||||
Херсонська | 1 172 689 | 82,0% | 14,1% | 0,7% | 0,4% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,4% | 0,5% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | |||
Хмельницька | 1 426 649 | 93,9% | 3,6% | 0,2% | 0,1% | 1,6% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | ||||||||
Черкаська | 1 398 313 | 93,1% | 5,4% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,4% | |||||||
Чернівецька | 919 028 | 75,0% | 4,1% | 0,2% | 7,3% | 12,5% | 0,4% | 0,2% | 0,1% | ||||||||
Чернігівська | 1 236 065 | 93,5% | 5,0% | 0,6% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,1% | 0,3% | ||||||||
м. Київ | 2 566 953 | 82,2% | 13,1% | 0,6% | 0,1% | 0,1% | 0,3% | 0,7% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 1,8% | |||||
м. Севастополь | 377 153 | 22,4% | 71,6% | 1,6% | 0,2% | 0,5% | 0,1% | 0,2% | 0,3% | 0,3% | 0,1% | 0,7% | 0,2% | 1,0% | |||
Україна | 48 240 902 | 77,8% | 17,3% | 0,6% | 0,5% | 0,5% | 0,4% | 0,3% | 0,3% | 0,3% | 0,2% | 0,2% | 0,2% | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,4% |
Найбільші мовно-національні групи населення України за даними перепису 2001 р. (з чисельністю понад 20 тис. осіб)[5]
національність | рідна мова | чисельність | частка у населенні |
українці | українська | 31 970 728 | 66,27% |
росіяни | російська | 7 993 832 | 16,57% |
українці | російська | 5 544 729 | 11,49% |
росіяни | українська | 328 152 | 0,68% |
кримські татари | кримськотатарська | 228 373 | 0,47% |
молдовани | молдовська | 181 124 | 0,38% |
білоруси | російська | 172 251 | 0,36% |
угорці | угорська | 149 431 | 0,31% |
румуни | румунська | 138 522 | 0,29% |
болгари | болгарська | 131 237 | 0,27% |
поляки | українська | 102 268 | 0,21% |
євреї | російська | 85 964 | 0,18% |
греки | російська | 80 992 | 0,17% |
болгари | російська | 62 067 | 0,13% |
білоруси | білоруська | 54 573 | 0,11% |
вірмени | вірменська | 50 363 | 0,10% |
білоруси | українська | 48 202 | 0,10% |
молдовани | російська | 45 607 | 0,09% |
вірмени | російська | 43 105 | 0,09% |
татари | російська | 43 060 | 0,09% |
молдовани | українська | 27 775 | 0,06% |
татари | татарська | 25 770 | 0,05% |
азербайджанці | азербайджанська | 23 958 | 0,05% |
гагаузи | гагаузька | 22 822 | 0,05% |
поляки | російська | 22 495 | 0,05% |
німці | російська | 21 549 | 0,04% |
цигани | циганська | 21 266 | 0,04% |
інше | 432 048 | 0,90% | |
не вказано | 188 639 | 0,39% | |
Автономія, області, міста державного,
республіканського та обласного підпорядкування, адміністративні райони |
Частка етнічних українців, % | Частка найбільших етнонаціональних меншин,% | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
росіян | білорусів | молдаван | кримських татар | болгар | угорців | румунів | поляків | ||
АР Крим | 24,3 | 58,3 | 1,4 | 0,2 | 12,0 | 0,1 | - | - | 0,2 |
у т.ч. Сімферополь | 21,3 | 66,7 | 1,1 | 0,1 | 7,0 | 0,1 | - | - | 0,2 |
Алушта | 23,0 | 67,1 | 1,4 | 0,2 | 5,9 | - | - | - | 0,2 |
Арм'янськ | 36,2 | 55,7 | 1,1 | 0,3 | 3,5 | - | - | - | - |
Джанкой | 25,9 | 59,8 | 1,5 | 0,3 | 8,1 | - | - | - | 0,3 |
Євпаторія | 23,3 | 64,9 | 1,5 | 0,2 | 6,9 | - | - | - | 0,2 |
Керч | 15,4 | 78,7 | 1,1 | 0,2 | 1,0 | 0,1 | - | - | 0,1 |
Красноперекопськ | 40,9 | 51,0 | 1,2 | - | 3,0 | - | - | - | - |
Саки | 24,3 | 65,1 | 1,8 | 0,2 | 5,8 | - | - | - | 0,2 |
Судак | 17,6 | 59,2 | 1,3 | - | 17,4 | - | - | - | - |
Феодосія | 18,8 | 72,2 | 1,8 | 0,2 | 4,6 | - | - | - | 0,1 |
Ялта | 27,6 | 65,5 | 1,6 | 0,2 | 1,3 | 0,1 | - | - | 0,2 |
Райони: Бахчисарайський | 19,6 | 54,3 | 1,2 | 0,2 | 21,3 | - | - | - | - |
Білогірський | 16,2 | 49,2 | 0,9 | 0,1 | 29,2 | - | - | - | 0,3 |
Джанкойський | 33,8 | 38,9 | 1,7 | - | 21,6 | - | - | - | 0,6 |
Кіровський | 17,6 | 50,5 | 1,7 | - | 25,5 | - | - | - | - |
Красногвардійський | 27,3 | 48,7 | 2,2 | - | 16,7 | - | - | - | 0,2 |
Красноперекопський | 43,4 | 33,2 | 1,2 | 0,6 | 17,2 | - | - | - | - |
Ленінський | 22,9 | 54,8 | 1,3 | 0,3 | 15,5 | - | - | - | - |
Нижньогірський | 28,8 | 50,4 | 1,8 | - | 16,0 | - | - | - | 0,2 |
Первомайський | 37,9 | 35,1 | 1,7 | 0,3 | 21,5 | - | - | - | 0,3 |
Роздольненський | 40,1 | 41,1 | 1,4 | 0,2 | 13,3 | - | - | - | 0,4 |
Сакський | 31,5 | 45,2 | 2,2 | 0,2 | 17,5 | - | - | - | 0,2 |
Сімферопольський | 23,5 | 49,4 | 1,4 | 0,2 | 22,2 | 0,1 | - | - | 0,2 |
Совєтський | 22,1 | 48,5 | 1,3 | - | 22,2 | - | - | - | - |
Чорноморський | 29,3 | 52,8 | 1,5 | - | 12,7 | - | - | - | - |
Вінницька обл. | 94,9 | 3,8 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | 0,2 |
у т.ч. Вінниця | 87,2 | 10,2 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | 0,4 |
Жмеринка | 91,2 | 7,0 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | 0,2 |
Козятин | 93,4 | 4,3 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | 1,0 |
Могилів-Подільський | 92,3 | 5,3 | 0,2 | 0,6 | - | - | - | - | 0,1 |
Ладижин | 89,5 | 9,1 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Хмільник | 95,3 | 2,9 | 0,2 | 0,1 | - | - | - | - | 1,0 |
Райони: Барський | 96,6 | 2,6 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 0,3 |
Бершадський | 96,6 | 2,6 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Вінницький | 97,1 | 2,0 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Гайсинський | 95,8 | 3,3 | 0,2 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Жмеринський | 97,4 | 2,0 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | 0,1 |
Ілленецький | 97,6 | 2,0 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | 0,1 |
Калинівський | 97,1 | 2,0 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Козятинський | 96,5 | 1,4 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 1,0 |
Крижопільський | 98,4 | 0,9 | 0,1 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Линовецький | 98,3 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Літинський | 97,9 | 1,5 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Могилів-Подільський | 97,8 | 1,6 | 0,1 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Мурованокуриловецький | 98,5 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Немирівський | 97,0 | 2,2 | 0,1 | 0,3 | - | - | - | - | 0,1 |
Оратівський | 98,8 | 0,8 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Піщанський | 97,1 | 1,5 | 0,1 | 0,8 | - | - | - | - | 0,1 |
Погребищенський | 98,4 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Теплицький | 98,4 | 0,9 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Тиврівський | 95,4 | 3,3 | 0,2 | 0,3 | - | - | - | - | 0,3 |
Томашпільський | 96,2 | 2,6 | 0,1 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Тростянецький | 98,0 | 1,4 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Тульчинський | 96,3 | 2,7 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Хмільницький | 98,6 | 0,7 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Чернівецький | 99,0 | 0,7 | - | 0,1 | - | - | - | - | - |
Чечельницький | 98,1 | 1,2 | 0,1 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Шаргородський | 98,6 | 0,8 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Ямпільський | 97,2 | 1,6 | 0,1 | 0,7 | - | - | - | - | - |
Волинська обл. | 96,9 | 2,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
у т.ч. Луцьк | 92,5 | 6,2 | 0,5 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Володимир-Волинський | 93,9 | 5,0 | 0,5 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Ковель | 95,4 | 3,7 | 0,5 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Нововолинськ | 93,8 | 5,0 | 0,7 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Райони: Володимир-Волинський | 98,4 | 1,1 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Горохівський | 98,9 | 0,7 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Іваничівський | 98,7 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Камінь-Каширський | 99,5 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Ківерцівський | 98,3 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Ковельський | 98,7 | 0,9 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Локачинський | 99,1 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Луцький | 98,5 | 1,1 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Любешівський | 99,3 | 0,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Любомльський | 98,9 | 0,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Маневицький | 99,2 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Ратнівський | 99,0 | 0,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Рожищенський | 98,6 | 0,9 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Старовижівський | 99,3 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Турійський | 98,8 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Шацький | 98,3 | 1,0 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Дніпропетровська обл. | 79,3 | 17,6 | 0,8 | 0,1 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
у т.ч. Дніпропетровськ | 72,6 | 23,5 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Вільногірськ | 85,8 | 12,7 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Кам'янське | 82,1 | 15,7 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Жовті Води | 80,1 | 16,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Кривий Ріг | 79,1 | 17,7 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Марганець | 77,5 | 19,9 | 0,8 | - | - | - | - | - | - |
Нікополь | 71,3 | 26,6 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Новомосковськ | 84,5 | 13,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Орджонікідзе | 75,3 | 22,0 | 0,8 | - | - | - | - | - | - |
Павлоград | 72,3 | 24,9 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Першотравенськ | 60,3 | 34,0 | 1,2 | - | - | - | - | - | - |
Синельникове | 84,5 | 12,5 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Тернівка | 43,4 | 52,9 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Апостолівський | 86,1 | 10,7 | 1,4 | - | - | - | - | - | - |
Васильківський | 93,7 | 4,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Верхньодніпровський | 90,0 | 7,6 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Дніпропетровський | 85,5 | 11,8 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Криворізький | 89,6 | 8,2 | 0,8 | - | - | - | - | - | - |
Криничанський | 93,0 | 4,7 | 0,8 | - | - | - | - | - | - |
Магдалинівський | 93,2 | 4,6 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Межівський | 94,0 | 4,0 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Нікопольський | 89,0 | 9,0 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Новомосковський | 88,1 | 9,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Павлоградський | 78,6 | 19,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Петриківський | 95,2 | 3,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Петропавлівський | 90,8 | 7,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Покровський | 94,2 | 4,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
П'ятихатський | 91,3 | 6,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Синельниківський | 88,9 | 8,4 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Солонянський | 92,0 | 5,9 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Софіївський | 93,3 | 4,4 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Томаківський | 91,4 | 6,6 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Царичанський | 94,9 | 3,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Широківський | 90,3 | 7,0 | 1,3 | - | - | - | - | - | - |
Юр'ївський | 91,8 | 5,7 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Донецька обл. | 56,9 | 38,2 | 0,9 | 0,1 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
у т.ч. Донецьк | 46,7 | 48,2 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Авдіївка | 63,5 | 33,7 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Вугледар | 63,1 | 33,1 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Горлівка | 51,4 | 44,8 | 1,3 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Дебальцеве | 64,4 | 32,6 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Дзержинськ | 61,4 | 36,1 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Мирноград | 64,2 | 31,3 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Добропілля | 71,3 | 25,9 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Докучаївськ | 66,6 | 28,2 | 0,5 | 1,0 | - | - | - | - | - |
Дружківка | 64,4 | 32,2 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Єнакієве | 51,4 | 45,3 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Жданівка | 48,3 | 47,4 | 1,4 | - | - | - | - | - | - |
Кіровське | 54,2 | 41,6 | 1,4 | - | - | - | - | - | - |
Костянтинівка | 59,3 | 37,7 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Краматорськ | 70,2 | 26,9 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Красний Лиман | 84,3 | 13,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Красноармійськ | 75,0 | 22,1 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Макіївка | 45,0 | 50,8 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Маріуполь | 48,7 | 44,4 | 0,7 | - | - | 0,2 | - | - | - |
Новоградівка | 61,8 | 33,8 | 1,6 | - | - | - | - | - | - |
Селидове | 59,3 | 36,7 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Слов'янськ | 73,1 | 23,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Сніжне | 51,3 | 45,1 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Торез | 50,8 | 45,1 | 1,3 | - | - | - | - | - | - |
Харцизьк | 52,4 | 44,1 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Шахтарськ | 57,7 | 37,7 | 1,5 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Ясинувата | 68,9 | 28,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Амвросіївський | 71,0 | 26,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Артемівський | 78,7 | 18,4 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Великоновосілківський | 64,6 | 13,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Волноваський | 78,2 | 16,4 | 0,5 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Володарський | 52,9 | 24,2 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Добропільський | 89,4 | 8,9 | - | - | - | - | - | - | - |
Костянтинівський | 77,3 | 19,9 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Красноармійський | 86,8 | 11,3 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Краснолиманський | 83,2 | 14,9 | - | - | - | - | - | - | - |
Мар'їнський | 78,5 | 18,4 | 0,5 | - | - | 0,3 | - | - | - |
Новоазовський | 67,1 | 29,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Олександрівський | 91,9 | 6,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Першотравневий | 50,3 | 26,9 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Слов'янський | 87,1 | 10,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Старобешівський | 52,1 | 31,7 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Тельманівський | 57,8 | 20,8 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Шахтарський | 74,4 | 23,3 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Ясинуватський | 69,3 | 27,3 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Житомирська обл. | 90,3 | 5,0 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | 3,5 |
у т. ч. Житомир | 82,9 | 10,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | 4,9 |
Бердичів | 84,8 | 8,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | 4,7 |
Коростень | 89,0 | 7,5 | 0,6 | - | - | - | - | - | 1,5 |
Новоград-Волинський | 85,3 | 8,5 | 0,6 | - | - | - | - | - | 4,3 |
Райони: Андрушівський | 96,2 | 2,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,9 |
Баранівський | 86,9 | 1,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | 10,7 |
Бердичівський | 93,9 | 2,1 | - | - | - | - | - | - | 3,5 |
Брусилівський | 95,8 | 2,3 | 0,3 | 0,3 | - | - | - | - | 1,0 |
Володар-Волинський | 89,6 | 3,6 | 0,4 | - | - | - | - | - | 5,9 |
Дзержинський | 86,1 | 2,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | 10,6 |
Ємільчинський | 91,0 | 1,8 | - | - | - | - | - | - | 6,8 |
Житомирський | 88,7 | 5,3 | 0,4 | - | - | - | - | - | 4,9 |
Коростенський | 95,2 | 1,7 | 0,3 | - | - | - | - | - | 2,0 |
Коростишівський | 93,3 | 4,6 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | 1,3 |
Лугинський | 96,9 | 1,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | 1,2 |
Любарський | 97,8 | 1,1 | - | - | - | - | - | - | 0,9 |
Малинський | 94,2 | 3,3 | 0,3 | - | - | - | - | - | 1,0 |
Народицький | 96,3 | 1,8 | 0,3 | 0,9 | - | - | - | - | 0,3 |
Новоград-Волинський | 94,3 | 1,6 | - | - | - | - | - | - | 3,7 |
Овруцький | 95,6 | 2,9 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | 0,1 |
Олевський | 97,1 | 1,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,6 |
Попільнянський | 96,5 | 2,2 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | 0,3 |
Радомишльський | 95,2 | 2,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | 1,4 |
Ружинський | 97,6 | 1,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,8 |
Червоноармійський | 88,6 | 2,0 | - | - | - | - | - | - | 8,9 |
Черняхівський | 97,3 | 1,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,6 |
Чуднівський | 94,9 | 2,3 | - | - | - | - | - | - | 2,2 |
Закарпатська обл. | 80,5 | 2,5 | - | - | - | - | 12,1 | 2,6 | - |
у т. ч. Ужгород | 77,8 | 9,6 | - | - | - | - | 6,9 | - | - |
Берегово | 38,9 | 5,4 | - | - | - | - | 48,1 | - | - |
Мукачево | 77,1 | 9,0 | - | - | - | - | 8,5 | - | - |
Хуст | 89,3 | 3,7 | - | - | - | - | 5,4 | - | - |
Райони: Берегівський | 18,8 | 0,7 | - | - | - | - | 76,1 | - | - |
Великоберезнянський | 96,3 | 0,7 | - | - | - | - | - | - | - |
Виноградівський | 71,4 | 1,2 | - | - | - | - | 26,2 | - | - |
Воловецький | 98,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | - |
Іршавський | 98,6 | 0,6 | - | - | - | - | 0,1 | - | - |
Міжгірський | 99,1 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | - |
Мукачівський | 84,0 | 0,7 | - | - | - | - | 12,7 | - | - |
Перечинський | 96,3 | 1,3 | - | - | - | - | - | - | - |
Рахівський | 83,8 | 0,8 | - | - | - | - | - | 11,6 | 3,2 |
Свалявський | 94,5 | 1,5 | - | - | - | - | 0,7 | - | - |
Тячівський | 83,2 | 1,0 | - | - | - | - | 2,9 | 12,4 | - |
Ужгородський | 58,4 | 2,0 | - | - | - | - | 33,4 | - | - |
Хустський | 95,0 | 0,9 | - | - | - | - | 3,9 | - | - |
Запорізька обл. | 70,8 | 24,7 | 0,7 | 0,1 | - | 1,4 | - | - | 0,1 |
у т.ч. Запоріжжя | 70,7 | 25,5 | 0,7 | 0,1 | - | 0,4 | - | - | 0,1 |
Бердянськ | 56,8 | 37,4 | 0,8 | 0,1 | - | 3,3 | - | - | 0,1 |
Енергодар | 57,1 | 39,8 | 0,8 | 0,2 | - | 0,3 | - | - | 0,2 |
Мелітополь | 55,2 | 38,9 | 0,8 | 0,1 | 0,2 | 1,8 | - | - | 0,1 |
Токмак | 81,4 | 16,6 | 0,5 | - | - | 0,3 | - | - | - |
Райони: Бердянський | 75,9 | 14,7 | 0,4 | 0,2 | - | 7,3 | - | - | - |
Василівський | 77,4 | 20,2 | 0,5 | 0,1 | - | 0,3 | - | - | - |
Великобілозерський | 92,6 | 5,9 | 0,2 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Веселівський | 76,7 | 19,9 | 0,4 | 0,3 | - | 0,3 | - | - | - |
Вільнянський | 84,7 | 12,9 | 0,6 | 2,0 | - | 0,2 | - | - | 0,3 |
Гуляйпільський | 93,1 | 5,4 | 0,4 | - | - | 0,1 | - | - | - |
Запорізький | 83,8 | 13,9 | 0,7 | 0,1 | - | 0,2 | - | - | - |
Кам'янсько-Дніпровський | 57,3 | 40,1 | 0,5 | 0,2 | - | 0,2 | - | - | - |
Куйбишівський | 88,1 | 10,0 | 0,5 | 0,2 | - | 0,1 | - | - | - |
Мелітопольський | 62,8 | 31,2 | 0,7 | 0,2 | 0,2 | 0,6 | - | - | - |
Михайлівський | 74,0 | 22,9 | 1,1 | 0,1 | - | 0,1 | - | - | - |
Новомиколаївський | 92,8 | 6,0 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Оріхівський | 90,4 | 8,1 | 0,4 | 0,1 | - | 0,2 | - | - | - |
Пологівський | 92,8 | 5,8 | 0,3 | 0,1 | - | 0,2 | - | - | - |
Приазовський | 55,9 | 26,6 | 1,2 | 0,2 | - | 12,5 | - | - | - |
Приморський | 52,5 | 22,2 | 0,5 | 0,2 | - | 23,4 | - | - | - |
Розівський | 82,2 | 12,8 | 0,5 | 0,2 | - | - | - | 0,3 | - |
Токмацький | 83,4 | 14,0 | 0,9 | 0,1 | - | 0,4 | - | - | - |
Чернігівський | 92,0 | 6,0 | 0,3 | 0,2 | - | 0,8 | - | - | - |
Якимівський | 61,6 | 31,6 | 0,7 | 0,2 | 0,1 | 1,6 | - | - | 0,1 |
Івано-Франківська обл. | 97,5 | 1,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
у т.ч. Івано-Франківськ | 92,3 | 6,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Болехів | 98,5 | 0,9 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Калуш | 94,7 | 3,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Коломия | 92,4 | 5,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,5 |
Яремча | 98,9 | 0,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Райони: Богородчанський | 99,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | - |
Верховинський | 99,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | - |
Галицький | 98,7 | 1,0 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Городенківський | 99,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Долинський | 98,3 | 1,1 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Калуський | 99,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | - |
Коломийський | 99,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Косівський | 99,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Надвірнянський | 98,6 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Рогатинський | 99,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | - |
Рожнятівський | 99,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | - |
Снятинський | 99,3 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Тисменицький | 99,3 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | |
Тлумацький | 99,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Київська обл. | 92,5 | 6,0 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | 0,2 |
у т. ч. Біла Церква | 87,4 | 10,3 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Березань | 93,2 | 5,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Бориспіль | 89,1 | 9,3 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Бровари | 87,4 | 10,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Васильків | 88,6 | 9,6 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Ірпінь | 87,7 | 9,9 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Переяслав-Хмельницький | 95,0 | 3,9 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Ржищів | 94,3 | 4,5 | - | - | - | - | - | - | - |
Славутич | 63,3 | 30,0 | 4,1 | - | - | - | - | - | - |
Фастів | 90,7 | 7,8 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Райони: Баришів ський | 95,7 | 3,1 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Білоцерківський | 95,5 | 3,7 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Богуславський | 97,0 | 2,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Бориспільський | 95,1 | 4,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Бородянський | 93,1 | 4,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,6 |
Броварський | 96,4 | 2,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Васильківський | 95,0 | 3,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Вишгородський | 91,9 | 6,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Володарський | 97,4 | 2,0 | - | - | - | - | - | - | - |
Згурівський | 96,3 | 2,3 | - | - | - | - | - | - | - |
Іванківський | 96,0 | 2,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Кагарлицький | 96,6 | 2,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Києво-Святошинський | 92,0 | 6,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Макарівський | 95,1 | 3,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Миронівський | 96,0 | 2,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Обухівський | 88,9 | 9,4 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Переяслав-Хмельницький | 96,7 | 2,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Поліський | 95,8 | 2,7 | - | - | - | - | - | - | - |
Рокитнянський | 97,6 | 1,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Сквирський | 96,7 | 2,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Ставигценський | 97,9 | 1,5 | - | - | - | - | - | - | - |
Тарагцанський | 97,6 | 1,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Тетіївський | 97,8 | 1,7 | - | - | - | - | - | - | - |
Фастівський | 95,7 | 3,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Яготинський | 95,4 | 3,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Кіровоградська обл. | 90,1 | 7,5 | 0,5 | 0,7 | - | 0,2 | - | - | - |
у т. ч. Кропивницький | 85,9 | 11,9 | 0,5 | 0,3 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
Знам'янка | 83,5 | 14,2 | 0,5 | 0,3 | - | - | - | - | 0,1 |
Олександрія | 87,7 | 10,6 | 0,5 | 0,2 | - | 0,1 | - | - | - |
Світловодськ | 83,8 | 14,5 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
Райони: Бобринецький | 94,6 | 2,4 | 0,4 | 1,6 | - | - | - | - | - |
Вільшанський | 83,9 | 2,9 | 0,3 | 1,9 | - | 9,7 | - | - | - |
Гайворонський | 95,8 | 2,9 | 0,2 | 0,5 | - | - | - | - | - |
Голованівський | 95,2 | 3,6 | 0,2 | 0,5 | - | 0,1 | - | - | - |
Добровеличківський | 93,7 | 3,2 | 0,7 | 1,6 | - | 0,1 | - | - | - |
Долинський | 92,9 | 4,9 | 0,9 | 0,4 | - | - | - | - | 0,1 |
Знам'янський | 92,6 | 4,7 | 0,7 | 0,8 | - | - | - | - | 0,1 |
Кіровоградський | 87,2 | 9,4 | 0,5 | 1,9 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
Компаніївський | 94,1 | 2,6 | 0,4 | 1,5 | - | 0,1 | - | - | - |
Маловисківський | 91,5 | 6,5 | 0,5 | 0,9 | - | - | - | - | 0,1 |
Новоградівський | 95,8 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | - | 0,1 | - | - | - |
Новоархангельський | 96,4 | 1,8 | 0,2 | 0,8 | - | - | - | - | - |
Новомиргородський | 93,6 | 2,7 | 0,5 | 2,6 | - | - | - | - | - |
Новоукраїнський | 94,0 | 2,8 | 0,5 | 1,9 | - | - | - | - | - |
Олександрівський | 96,5 | 2,3 | 0,3 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Олександрійський | 93,6 | 3,9 | 0,5 | 0,7 | - | - | - | - | 0,1 |
Онуфріївський | 85,3 | 12,9 | 0,4 | 0,4 | - | - | - | - | 0,1 |
Петрівський | 92,3 | 5,3 | 0,5 | 0,7 | - | - | - | - | 0,1 |
Світловодський | 85,5 | 12,5 | 0,4 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Ульянівський | 96,4 | 1,7 | 0,1 | 0,8 | - | 0,2 | - | - | - |
Устинівський | 93,7 | 2,7 | 1,0 | 1,4 | - | - | - | - | - |
Луганська обл. | 58,0 | 39,0 | 0,8 | 0,1 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
у т. ч. Алчевськ | 51,6 | 44,7 | 1,1 | - | - | - | - | - | - |
Антрацит | 49,7 | 46,7 | 1,0 | 0,2 | - | 0,2 | - | - | - |
Брянка | 54,9 | 42,7 | 0,8 | - | - | - | - | - | - |
Кіровськ | 56,9 | 40,7 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Краснодон | 33,2 | 63,3 | 1,3 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Красний Луч | 49,2 | 46,1 | 1,1 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Первомайськ | 65,9 | 27,3 | 1,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Ровеньки | 63,6 | 33,7 | 1,0 | 0,2 | - | 0,3 | - | - | - |
Рубіжне | 66,3 | 31,3 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Свердловськ | 46,0 | 48,6 | 1,2 | 0,4 | - | 0,3 | - | - | - |
Сєверодонецьк | 59,0 | 38,7 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Стаханов | 46,1 | 50,1 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Лисичанськ | 66,7 | 30,5 | 1,0 | - | - | - | - | - | - |
Луганськ | 50,0 | 47,0 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Антрацитівський | 62,8 | 35,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Біловодський | 87,8 | 11,2 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Білокуракинський | 90,7 | 8,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Краснодонський | 45,9 | 51,7 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Кремінський | 85,1 | 13,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Лутугинський | 71,0 | 26,7 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Марківський | 93,0 | 5,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Міловський | 77,7 | 19,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Новоайдайський | 56,1 | 42,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Новопсковський | 92,2 | 6,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Перевальський | 56,7 | 40,6 | 1,1 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Попаснянський | 81,1 | 17,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Сватівський | 91,4 | 7,3 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Свердловський | 69,9 | 25,9 | 0,6 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Слов'яносербський | 65,0 | 32,8 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Станично-Луганський | 36,5 | 61,1 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Старобільський | 87,8 | 11,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Троїцький | 68,0 | 31,1 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Львівська обл. | 94,8 | 3,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,7 |
у т. ч. Львів | 88,1 | 8,9 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,9 |
Борислав | 95,8 | 2,6 | - | - | - | - | - | - | 0,8 |
Дрогобич | 93,0 | 4,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,5 |
Самбір | 93,6 | 2,5 | - | - | - | - | - | - | 3,3 |
Стрий | 92,1 | 5,2 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,5 |
Трускавець | 93,3 | 4,9 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Червоноград | 92,3 | 6,4 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Райони: Бродівський | 97,7 | 1,6 | - | - | - | - | - | - | 0,3 |
Буський | 99,0 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Городоцький | 98,5 | 0,9 | - | - | - | - | - | - | 0,4 |
Дрогобицький | 99,2 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | 0,4 |
Жидачівський | 98,9 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Жовківський | 98,8 | 0,7 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Золочівський | 98,3 | 0,8 | - | - | - | - | - | - | 0,7 |
Кам'янка-Бузький | 98,5 | 1,0 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Миколаївський | 98,1 | 1,5 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Мостиський | 91,8 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | 7,6 |
Перемишлянський | 99,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Пустомитівський | 98,4 | 0,8 | - | - | - | - | - | - | 0,5 |
Радехівський | 99,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | - |
Самбірський | 97,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | - |
Сколівський | 99,2 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | - |
Сокальський | 98,5 | 1,0 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Старосамбірський | 98,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | 1,2 |
Стрийський | 99,0 | 0,7 | - | - | - | - | - | - | - |
Турківський | 99,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Яворівський | 98,6 | 1,1 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Миколаївська обл. | 81,9 | 14,1 | 0,7 | 1,0 | - | 0,4 | - | - | 0,1 |
у т. ч. Миколаїв | 72,7 | 23,1 | 0,8 | 0,3 | - | 0,8 | - | - | - |
Вознесенськ | 87,1 | 9,7 | 0,5 | 0,7 | - | 0,2 | - | - | - |
Очаків | 78,2 | 18,4 | 0,9 | 0,6 | - | 0,2 | - | - | 0,2 |
Первомайськ | 85,9 | 10,9 | 0,5 | 0,3 | - | 0,4 | - | - | - |
Південноукраїнськ | 73,9 | 21,7 | 0,7 | 0,7 | - | 0,3 | - | - | - |
Райони: Арбузинський | 88,6 | 7,2 | 0,3 | 3,0 | - | - | - | - | - |
Баштанський | 90,5 | 4,4 | 1,0 | 1,2 | - | 0,2 | - | - | - |
Березанський | 88,1 | 6,0 | 0,5 | 2,3 | - | 0,5 | - | - | - |
Березнеіуватівський | 90,6 | 6,1 | 1,1 | 1,4 | - | - | - | - | - |
Братський | 84,8 | 8,5 | 0,3 | 4,9 | - | - | - | - | - |
Веселинівський | 91,0 | 5,2 | 0,3 | 1,8 | - | 0,2 | - | - | - |
Вознесенський | 89,2 | 6,3 | 0,4 | 2,6 | - | - | - | - | - |
Врадіївський | 94,1 | 1,8 | - | 2,5 | - | - | - | - | - |
Доманівський | 93,5 | 2,6 | 0,2 | 2,8 | - | - | - | - | - |
Єланецький | 91,0 | 3,3 | 0,4 | 3,7 | - | - | - | - | - |
Жовтневий | 85,1 | 10,9 | 1,3 | 0,8 | - | 0,2 | - | - | - |
Казанківський | 83,1 | 13,4 | 0,8 | 1,7 | - | - | - | - | - |
Кривоозерський | 95,9 | 1,9 | 0,2 | 1,3 | - | - | - | - | - |
Миколаївський | 87,0 | 9,7 | 0,6 | 0,8 | - | 0,2 | - | - | - |
Новобузький | 92,5 | 4,5 | 0,6 | 1,6 | - | - | - | - | - |
Новоодеський | 91,5 | 5,1 | 0,5 | 1,4 | - | - | - | - | - |
Очаківський | 85,2 | 10,2 | 0,7 | 1,4 | - | 0,3 | - | - | 0,2 |
Первомайський | 91,8 | 4,5 | 0,3 | 1,9 | - | 0,3 | - | - | - |
Снігурівський | 91,3 | 5,6 | 0,7 | 0,8 | - | - | - | - | - |
Одеська обл. | 62,8 | 20,7 | 0,5 | 5,0 | - | 6,1 | - | - | 0,1 |
у т. ч. Одеса | 61,6 | 28,9 | 0,6 | 0,8 | - | 1,3 | - | - | 0,2 |
Білгород-Дністровський | 62,7 | 27,7 | 0,6 | 2,8 | - | 3,7 | - | - | - |
Ізмаїл | 38,2 | 43,7 | 0,6 | 4,3 | - | 10,1 | - | - | 0,1 |
Чорноморськ | 67,6 | 27,4 | 1,1 | 0,9 | - | 1,0 | - | - | 0,2 |
Подільськ | 82,2 | 10,3 | 0,5 | 5,1 | - | 0,2 | - | - | - |
Теплодар | 68,5 | 25,7 | 1,0 | 1,7 | - | 1,2 | - | - | - |
Южне | 65,9 | 29,0 | 1,1 | 0,8 | - | 1,3 | - | - | 0,1 |
Райони: Ананьївський | 77,0 | 3,9 | 0,2 | 18,1 | - | 0,2 | - | - | - |
Арцизький | 27,4 | 22,2 | 0,4 | 6,3 | - | 39,0 | - | - | - |
Балтський | 89,8 | 6,7 | 0,2 | 2,0 | - | 0,2 | - | - | - |
Білгород-Дністровський | 81,9 | 8,8 | 0,4 | 6,3 | - | 1,2 | - | - | 0,1 |
Біляївський | 82,3 | 11,7 | 0,6 | 2,5 | - | 0,7 | - | - | - |
Берегівський | 87,0 | 7,3 | 0,6 | 1,6 | - | 0,4 | - | - | - |
Белградський | 7,6 | 8,0 | 0,3 | 1,6 | - | 60,8 | - | - | - |
Великомихайлівський | 79,4 | 14,5 | 0,2 | 3,8 | - | 1,1 | - | - | - |
Іванівський | 74,6 | 8,4 | 0,3 | 3,3 | - | 11,2 | - | - | 0,1 |
Ізмаїльський | 28,9 | 16,2 | 0,2 | 27,6 | - | 25,7 | - | 0,1 | - |
Кілійський | 44,6 | 30,0 | 0,3 | 15,8 | - | 4,3 | - | 0,1 | - |
Кодимський | 94,8 | 2,9 | 0,2 | 1,6 | - | 0,1 | - | - | 0,1 |
Комінтернівський | 81,1 | 13,0 | 0,7 | 1,6 | - | 1,4 | - | - | - |
Подільський | 67,8 | 5,2 | 0,1 | 25,9 | - | 0,2 | - | - | - |
Окнянський | 81,7 | 6,2 | 0,2 | 11,0 | - | 0,3 | - | - | - |
Любашівський | 90,6 | 2,5 | 0,3 | 5,9 | - | 0,1 | - | - | - |
Миколаївський | 91,8 | 2,4 | 0,3 | 3,7 | - | 0,3 | - | - | 0,1 |
Овідіопольський | 78,6 | 15,0 | 0,8 | 1,8 | - | 1,1 | - | - | 0,2 |
Роздільнянський | 77,6 | 13,7 | 0,7 | 5,2 | - | 0,9 | - | - | 0,1 |
Ренійський | 17,7 | 15,1 | 0,4 | 49,0 | - | 8,5 | - | 0,1 | - |
Савранський | 95,0 | 2,4 | 0,1 | 1,5 | - | 0,2 | - | - | - |
Саратський | 43,9 | 15,9 | 0,1 | 18,9 | - | 20,0 | - | - | - |
Тарутинський | 24,5 | 13,9 | 0,2 | 16,5 | - | 37,5 | - | - | - |
Татарбунарський | 71,3 | 6,4 | 0,2 | 9,4 | - | 11,5 | - | - | - |
Фрунзівський | 89,8 | 3,0 | 0,2 | 5,7 | - | 0,3 | - | - | - |
Ширяївський | 89,9 | 3,1 | 0,2 | 5,2 | - | 0,4 | - | - | - |
Полтавська обл. | 91,4 | 7,2 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - | - |
у т. ч. Полтава | 87,7 | 10,6 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Кременчук | 83,1 | 14,8 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Комсомольськ | 78,4 | 19,6 | 0,8 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Лубни | 90,8 | 8,2 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Миргород | 90,0 | 9,0 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Райони: Великобагачанський | 96,3 | 2,8 | 0,2 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Гадяцький | 96,3 | 2,9 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Глобинський | 95,0 | 3,6 | 0,4 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Гребінківський | 95,4 | 3,5 | 0,3 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Диканський | 94,6 | 3,8 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Зіньківський | 96,6 | 2,2 | 0,2 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Карлівський | 94,4 | 3,9 | 0,6 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Кобеляцький | 95,1 | 3,6 | 0,3 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Козельщинський | 95,4 | 3,9 | 0,3 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Котелевський | 96,9 | 2,3 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Кременчуцький | 93,3 | 5,3 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Лохвицький | 96,2 | 2,9 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Лубенський | 96,9 | 2,2 | 0,4 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Машівський | 94,5 | 3,9 | 0,4 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Миргородський | 97,2 | 2,3 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Новосанжарський | 95,3 | 3,5 | 0,2 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Оржицький | 96,9 | 2,3 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Пирятинський | 94,6 | 4,3 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Полтавський | 93,2 | 5,6 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Решетилівський | 95,7 | 2,7 | 0,3 | 0,7 | - | - | - | - | - |
Семенівський | 96,6 | 2,3 | 0,3 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Хорольський | 96,7 | 2,5 | 0,3 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Чорнухинський | 97,7 | 1,8 | 0,1 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Чутівський | 94,3 | 4,3 | 0,4 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Шишацький | 96,0 | 2,7 | 0,2 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Рівненська обл. | 95,9 | 2,6 | 1,0 | - | - | - | - | - | 0,2 |
у т. ч. Рівне | 91,6 | 6,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Дубно | 95,1 | 3,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Кузнєцовськ | 90,9 | 7,6 | 0,8 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Острог | 95,1 | 2,8 | - | - | - | - | - | - | 0,2 |
Райони: Березнівський | 99,3 | 0,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Володимирецький | 99,2 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Гощанський | 98,7 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Демидівський | 98,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | - |
Дубненський | 99,0 | 0,8 | - | - | - | - | - | - | - |
Дубровицький | 98,6 | 0,6 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
3арічненський | 99,0 | 0,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Здолбунівський | 96,5 | 2,7 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Корецький | 98,7 | 0,8 | - | - | - | - | - | - | 0,3 |
Костопільський | 97,9 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Млинівський | 98,8 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Острозький | 99,1 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | - |
Радивилівський | 98,8 | 1,0 | - | - | - | - | - | - | - |
Рівненський | 97,8 | 1,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Рокитнівський | 83,6 | 0,4 | 15,6 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Сарненський | 97,9 | 1,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Сумська обл. | 88,8 | 9,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
у т. ч. Суми | 84,6 | 12,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Глухів | 90,8 | 8,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Конотоп | 90,1 | 8,3 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Лебедин | 92,9 | 6,3 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Охтирка | 87,9 | 8,2 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Ромни | 93,7 | 5,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Шостка | 86,7 | 9,2 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Білопільський | 93,1 | 5,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Буринський | 96,3 | 2,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Беликописарівський | 72,4 | 26,7 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Глухівський | 86,4 | 13,2 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Недригайлівський | 97,7 | 1,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Охтирський | 95,6 | 3,4 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Путивльський | 47,4 | 51,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Роменський | 97,2 | 2,1 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Середино-Будський | 89,3 | 9,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Конотопський | 97,0 | 2,1 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Краснопільський | 91,2 | 7,8 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Кролевецький | 95,6 | 3,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Лебединський | 95,6 | 3,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Липоводолинський | 97,4 | 1,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Сумський | 93,1 | 5,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Тростянецький | 84,8 | 13,9 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Шосткинський | 94,8 | 4,0 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Ямпільський | 92,4 | 6,6 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Тернопільська обл. | 97,8 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,3 |
у т. ч. Тернопіль | 94,1 | 3,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Райони: Бережнянський | 99,1 | 0,7 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Борщівський | 98,8 | 0,7 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Бучацький | 99,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Гусятинський | 99,0 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | 0,3 |
Заліщицький | 99,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Збаразький | 98,3 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Зборівський | 99,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Козівський | 99,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Кременецький | 98,2 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Лановецький | 98,9 | 0,7 | 0,1 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Монастириський | 99,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - | 0,1 |
Підволочиський | 95,6 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | - | 3,6 |
Підгаєцький | 99,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | - | - |
Теребовлянський | 99,0 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Тернопільський | 99,2 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Чортківський | 97,7 | 1,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Шумський | 99,1 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Харківська обл. | 70,8 | 25,6 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | 0,1 |
у т. ч. Харків | 61,0 | 34,2 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Ізюм | 83,6 | 13,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Куп'янськ | 82,4 | 14,2 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Лозова | 77,8 | 15,3 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Люботки | 89,4 | 8,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Первомайськ | 55,9 | 38,3 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Чугуїв | 54,6 | 42,8 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Балаклійський | 77,6 | 20,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Барвінківський | 91,1 | 7,1 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Близнюківський | 90,2 | 7,8 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Богодухівський | 92,8 | 5,6 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
Борівський | 90,5 | 8,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Валківський | 93,6 | 5,0 | 0,5 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Великобурлуцький | 73,1 | 24,9 | 0,7 | 0,1 | - | - | - | - | - |
Вовчанський | 85,4 | 12,4 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Дворічанський | 83,7 | 14,4 | 0,6 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Дергачівський | 80,3 | 18,2 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Зачепилівський | 84,6 | 13,4 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Зміївський | 82,3 | 15,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Золочівський | 84,0 | 14,0 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Ізюмський | 91,0 | 7,1 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Кегичівський | 89,6 | 6,5 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Коломацький | 93,2 | 4,7 | 1,4 | - | - | - | - | - | - |
Красноградський | 78,4 | 19,4 | 0,7 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Краснокутський | 93,9 | 4,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Куп'янський | 88,9 | 9,5 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Лозівський | 88,9 | 9,7 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Нововодолазький | 78,9 | 19,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Первомайський | 65,4 | 32,6 | 0,7 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Печенізький | 92,7 | 6,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Сахновщинський | 92,4 | 5,8 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Харківський | 75,5 | 22,2 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Чугуївський | 57,4 | 40,5 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Шевченківський | 90,3 | 7,8 | 0,5 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Херсонська обл. | 82,0 | 14,1 | 0,7 | 0,4 | 0,2 | - | - | - | - |
у т. ч. Херсон | 75,6 | 19,9 | 0,8 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Каховка | 82,1 | 15,1 | 0,7 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Нова Каховка | 73,8 | 23,4 | 0,9 | 0,2 | - | 0,2 | - | - | 0,2 |
Райони: Бериславський | 88,5 | 8,7 | 0,6 | 0,6 | - | - | - | - | - |
Білозерський | 89,1 | 7,8 | 0,7 | 0,5 | - | - | - | - | - |
Великолепетинський | 89,5 | 7,5 | 0,7 | 0,3 | - | - | - | - | 0,4 |
Великоолександрівський | 92,5 | 4,7 | 0,7 | 1,1 | - | - | - | - | - |
Верхньорогачицький | 92,0 | 6,0 | 0,4 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Високопільський | 91,8 | 5,0 | 0,7 | 1,0 | - | - | - | - | - |
Генічеський | 65,0 | 23,4 | 0,6 | 0,2 | 2,8 | - | - | - | - |
Голопристанський | 87,5 | 9,2 | 0,6 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Горностаївський | 92,7 | 4,7 | 0,6 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Іванівський | 89,3 | 6,3 | 0,4 | 0,6 | 0,3 | - | - | - | - |
Каланчацький | 87,8 | 8,5 | 0,7 | 0,5 | - | - | - | - | 0,2 |
Каховський | 89,0 | 8,3 | 0,7 | 0,4 | - | - | - | - | 0,2 |
Нижньосірогозький | 82,2 | 13,7 | 0,4 | 0,7 | - | - | - | - | 0,3 |
Нововоронцовський | 94,3 | 4,0 | 0,5 | 0,3 | - | - | - | - | - |
Новотроїцький | 86,6 | 9,7 | 0,6 | 0,4 | - | - | - | - | - |
Скадовський | 83,2 | 12,5 | 1,1 | 0,6 | - | - | - | - | 0,2 |
Цюрупинський | 85,6 | 11,7 | 0,5 | 0,2 | - | - | - | - | - |
Чаплинський | 84,1 | 6,9 | 0,5 | 0,6 | - | - | - | - | 0,2 |
Хмельницька обл. | 93,9 | 3,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | 1,6 |
у т. ч. Хмельницький | 88,3 | 7,9 | 0,4 | - | - | - | - | - | 2,0 |
Кам'янець-Подільський | 91,2 | 5,9 | 0,3 | - | - | - | - | - | 0,6 |
Нетішин | 87,5 | 9,8 | 0,4 | - | - | - | - | - | 0,8 |
Славута | 90,0 | 6,6 | 0,4 | - | - | - | - | - | 2,0 |
Шепетівка | 90,7 | 5,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | 2,0 |
Старокостянтинів | 91,1 | 6,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | 1,0 |
Райони: Білогірський | 98,3 | 0,9 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,5 |
Віньковецький | 96,5 | 3,1 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Волочиський | 95,7 | 1,5 | 0,1 | - | - | - | - | - | 2,4 |
Городоцький | 91,4 | 1,1 | 0,1 | - | - | - | - | - | 7,2 |
Дережнянський | 97,4 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Дунаєвецький | 98,2 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Ізяславський | 95,7 | 2,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | 1,2 |
Кам'янець-Подільський | 98,1 | 1,2 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Красилівський | 96,2 | 1,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 1,7 |
Летичівський | 96,0 | 1,7 | 0,1 | - | - | - | - | - | 1,6 |
Новоушинський | 96,1 | 3,4 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,1 |
Полонський | 90,9 | 1,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | 6,6 |
Славутський | 97,8 | 1,1 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,9 |
Старокостянтинівський | 98,0 | 1,2 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Старосинявський | 98,5 | 0,9 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,4 |
Теофіпольський | 98,4 | 0,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,3 |
Хмельницький | 93,5 | 1,8 | 0,1 | - | - | - | - | - | 3,9 |
Чемеровецький | 99,0 | 0,8 | - | - | - | - | - | - | - |
Шепетів ський | 96,3 | 1,6 | 0,1 | - | - | - | - | - | 1,4 |
Ярмолинецький | 97,8 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | 0,2 |
Черкаська обл. | 93,1 | 5,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
у т. ч. Черкаси | 83,4 | 13,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Ватутіне | 91,9 | 7,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Канів | 89,2 | 9,6 | 0,5 | - | - | - | - | - | - |
Золотоноша | 91,9 | 6,3 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Сміла | 89,6 | 8,7 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Умань | 92,8 | 6,2 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Городищенський | 97,2 | 2,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Драбівський | 97,7 | 1,7 | - | - | - | - | - | - | - |
Жашківський | 97,7 | 1,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Звенигородський | 97,0 | 2,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Золотоніський | 96,2 | 3,1 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Кам'янський | 96,2 | 3,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Канівський | 96,6 | 2,9 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Катеринопільський | 97,6 | 1,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Корсунь-Шевченківський | 96,1 | 2,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Лисянський | 98,0 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Маньківський | 97,7 | 1,8 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Монастирищенський | 98,3 | 1,4 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Смілянський | 96,6 | 2,9 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Тальнівський | 97,2 | 2,0 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Уманський | 97,1 | 2,1 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Христинівський | 96,6 | 2,4 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Черкаський | 83,4 | 13,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Чорнобаївський | 96,9 | 2,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Чигиринський | 95,1 | 3,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Шполянський | 97,2 | 2,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Чернівецька обл. | 75,0 | 4,1 | 0,2 | 7,3 | - | - | - | 12,5 | 0,4 |
у т. ч. Чернівці | 79,9 | 11,3 | 0,4 | 1,6 | - | - | - | 4,5 | 0,6 |
Новодністровськ | 87,1 | 10,2 | 0,5 | 0,9 | - | - | - | 0,3 | 0,2 |
Райони: Вижницький | 98,2 | 1,1 | - | - | - | - | - | 0,3 | - |
Герцаївський | 5,0 | 0,9 | - | 2,3 | - | - | - | 91,5 | - |
Глибоцький | 46,8 | 1,2 | - | 6,1 | - | - | - | 45,3 | - |
Заставнівський | 99,1 | 0,6 | - | - | - | - | - | - | - |
Кельменецький | 97,5 | 1,3 | - | 1,0 | - | - | - | - | - |
Кіцманський | 98,5 | 0,9 | - | - | - | - | - | 0,2 | - |
Новоселицький | 34,0 | 1,4 | - | 57,5 | - | - | - | 6,8 | - |
Путильський | 99,3 | 0,4 | - | - | - | - | - | - | - |
Сокирянський | 89,9 | 6,2 | - | 3,4 | - | - | - | - | - |
Сторожинецький | 59,6 | 1,4 | - | - | - | - | - | 36,8 | 1,5 |
Хотинський | 91,2 | 1,3 | - | 7,0 | - | - | - | - | - |
Чернігівська обл. | 93,5 | 5,0 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
у т. ч.Чернігів | 86,3 | 10,6 | 1,2 | - | - | - | - | - | - |
Ніжин | 90,2 | 7,1 | 0,4 | - | - | - | - | - | - |
Прилуки | 92,3 | 6,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Райони: Бахмацький | 96,7 | 2,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Бобровицький | 97,6 | 1,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Борзнянський | 98,0 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Варвинський | 96,5 | 2,8 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Городнянський | 95,7 | 2,9 | 0,9 | - | - | - | - | - | - |
Ічнянський | 97,3 | 2,2 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Козелецький | 96,2 | 3,0 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Коропський | 97,6 | 1,9 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Корюківський | 97,0 | 2,3 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Куликівський | 97,8 | 1,6 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Менський | 97,3 | 2,0 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Ніжинський | 98,3 | 1,3 | 0,1 | - | - | - | - | - | - |
Новгород-Сіверський | 96,0 | 3,4 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Носівський | 97,6 | 1,7 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Прилуцький | 96,6 | 2,7 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Ріпкенський | 90,8 | 7,5 | 1,9 | - | - | - | - | - | - |
Семенівський | 95,0 | 4,5 | 0,3 | - | - | - | - | - | - |
Сосницький | 98,1 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Срібнянський | 98,0 | 1,5 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Талалаївський | 97,9 | 1,6 | 0,2 | - | - | - | - | - | - |
Чернігівський | 95,8 | 3,2 | 0,6 | - | - | - | - | - | - |
Щорський | 95,0 | 3,9 | 0,7 | - | - | - | - | - | - |
м. Київ | 82,2 | 13,1 | 0,6 | 0,1 | - | - | - | - | 0,3 |
м. Севастополь | 22,4 | 71,7 | 1,6 | 0,2 | 0,5 | - | - | - | - |
Українці
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/UkrChange5989ua.png/250px-UkrChange5989ua.png)
Українці є найчисельнішою національністю в Україні. Станом на 2001 рік їх налічувалося 37541,7 тис.,що на 0.3% більше ніж у 1989 році. Українці становлять 77.8% населення і переважають у всіх регіонах, за винятком Автономної Республіки Крим та Севастополя.
Найбільша частка українців серед населення характерна для західних та центральних областей (за винятком Закарпатської та Чернівецької областей) — 88 - 98%. У областях Придніпров'я та Слобожанщини частка українців становить 70 - 82%. Дуже нерівномірно розселене українське населення на території Закарпаття, Буковини, Донбасу та Одеської області.
У Закарпатській області українці (80.5%) переважають у всіх адміністративних одиницях, за винятком Берегівського району (18.8%) та міста Берегова (38.9%). Також українці є меншістю у прикордонних з Угорщиною частинах Ужгородського та Виноградівського районів.
Населення | Кількість | |
---|---|---|
міського | 23.658.227 | 63.0% |
сільського | 13.883.466 | 37.0% |
Всього | 37.541.693 | 100.0% |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/UkrChange8901ua.png/250px-UkrChange8901ua.png)
У Чернівецькій області українці становлять 75.0%. Вони переважають у всіх районах, за винятком Герцаївського (5.0%), Новоселицького (34.0%) та мають відносну більшість у Глибоцькому районі (46.8%).
У Донецькій та Луганській областях українці становлять 56 - 58% населення. Вони переважають у більшості районів і міст, за винятком - Донецька (46.7%), Єнакієва (45.3%), Макіївки (45.0%), Алчевська та деяких інших міст , а також південно-східних районів — Станично - Луганського, Краснодонського, Свердовського.
В Одеській області українці становлять 62.8%. Українське населення розміщене нерівномірно — від 90 - 95% у північних та північно-східних районах області до 7 - 30% у південних районах. Загалом, українці переважають у всіх адміністративних одиницях, за винятком м.Ізмаїл (38.0%), районів Арзицького (27.4%), Болградського (7.5%), Ренійського (17.7%) Тарутинському (24,5%). Відносна більшість українців у Ізмаїльському районі (28.9%), Кілійському (44.6%), Саратському (43.9%) районах.
У Автономній Республіці Крим українці становлять 24.3% і складають відносну більшість тільки у Первомайському (37.9%) та Красноперекопському районах (43.4%).
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 32158,5 | 35283,9 | 36489,0 | 37419,1 | 37541,7 |
Частка, % | 76,8% | 74,9% | 73,6% | 72,7% | 77,8% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Українська | 85,2% | |
Російська | 14,8% | |
Інша | 0% |
Все населення | Міське населення | Сільське населення |
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність,тис. | |
0-14 | 6.608.383 | 17.6% |
15-64 | 25.649.015 | 68.3% |
>65 | 5.284.295 | 14.1% |
Розселення українців в Україні, 2001 рік | |||
---|---|---|---|
Регіон | Чисельність (тис.) | % | |
Тернопільська | 1113,5 | 97,8% | |
Івано-франківська | 1371,2 | 97.5 % | |
Волинська | 1025,0 | 96.9 % | |
Рівненська | 1123,4 | 95,9 % | |
Вінницька | 1674,1 | 94,9 % | |
Львівська | 2471,0 | 94,8 % | |
Хмельницька | 1339,3 | 93,9 % | |
Чернігівська | 1155,4 | 93,5 % | |
Черкаська | 1301,2 | 93,1 % | |
Київська | 1684,8 | 92,5 % | |
Полтавська | 1481,1 | 91,4 % | |
Кіровоградська | 1014,6 | 90,1 % | |
Житомирська | 1255,0 | 90,3 % | |
Сумська | 1152,0 | 88,8 % | |
м.Київ | 2110,8 | 82,2 % | |
Херсонська | 961,6 | 82,0 % | |
Миколаївська | 1034,5 | 81,9 % | |
Закарпатська | 1010,1 | 80,5 % | |
Дніпропетровська | 2825,8 | 79,3 % | |
Чернівецька | 689,1 | 75,0 % | |
Запорізька | 1364,1 | 70,8 % | |
Харківська | 2048,7 | 70,7 % | |
Одеська | 1542,3 | 62,8 % | |
Луганська | 1472,4 | 58,0 % | |
Донецька | 2744,1 | 56,9 % | |
АР Крим | 492,2 | 24,3 % | |
м.Севастополь | 84,4 | 22,4 % | |
Всього | 37541,7 | 77,8 % |
Росіяни
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність,тис. | |
0-14 | 994.012 | 11.9% |
15-64 | 6.028.800 | 72.3% |
>65 | 1.311.329 | 15.7% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 7090,8 | 9126,3 | 10471,6 | 11355,6 | 8334,1 |
Частка, % | 16,9% | 19,4% | 21,1% | 22,1% | 17,3% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Російська | 95,9% | |
Українська | 3,9% | |
Інша | 0,2% |
Білоруси
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність,тис. | |
0-14 | 13.467 | 4,8% |
15-64 | 197.073 | 71,5% |
>65 | 65.223 | 23,7% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 290,9 | 385,8 | 406,1 | 440,0 | 275,8 |
Частка, % | 0,7% | 0,8% | 0,8% | 0,9% | 0,6% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Російська | 62,5% | |
Білоруська | 19,8% | |
Українська | 17,5% | |
Інша | 0,2% |
Молдовани
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність,тис. | |
0-14 | 41.059 | 15,9% |
15-64 | 184.055 | 71,2% |
>65 | 33.505 | 12,9% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 241,7 | 265,9 | 293,6 | 324,5 | 258,6 |
Частка, % | 0,6% | 0,6% | 0,6% | 0,6% | 0,5% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Молдовська | 70,0% | |
Російська | 17,6% | |
Українська | 10,7% | |
Інша | 1,7% |
Кримські татари
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність | |
0-14 | 57.682 | 23,2% |
15-64 | 164.877 | 66,4% |
>65 | 25.634 | 10,4% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 0,2 | 3,6 | 6,6 | 46,8 | 248,2 |
Частка, % | 0% | 0% | 0% | 0,1% | 0,5% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Кримськотатарська | 92,0% | |
Російська | 6,1% | |
Українська | 0,1% | |
Інша | 1,8% |
Болгари
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність | |
0-14 | 30.145 | 14,7% |
15-64 | 142.497 | 69,7% |
>65 | 31.932 | 15,6% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 219,4 | 234,4 | 238,2 | 233,8 | 204,6 |
Частка, % | 0,52% | 0,50% | 0,48% | 0,45% | 0,42% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Болгарська | 64,2% | |
Російська | 30,3% | |
Українська | 5,0% | |
Інша | 0,5% |
Угорці
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність | |
0-14 | 29.582 | 18,9% |
15-64 | 107.202 | 68,5% |
>65 | 19.782 | 12,6% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 149,2 | 157,7 | 164,4 | 163,1 | 156,6 |
Частка, % | 0,36% | 0,33% | 0,33% | 0,32% | 0,32% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Угорська | 95,4% | |
Українська | 3,4% | |
Російська | 1,0% | |
Інша | 0,2% |
Румуни
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність | |
0-14 | 34.430 | 22.8% |
15-64 | 98.060 | 65.0% |
>65 | 18.499 | 12.2% |
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 100,9 | 112,1 | 121,8 | 134,8 | 151,0 |
Частка, % | 0,24% | 0,24% | 0,25% | 0,26% | 0,31% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Румунська | 91,7% | |
Українська | 6,2% | |
Російська | 1,5% | |
Інша | 0,6% |
Поляки
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 363,3 | 295,1 | 258,3 | 219,2 | 144,1 |
Частка, % | 0,87% | 0,63% | 0,52% | 0,43% | 0,30% |
Вікова структура, 2001 рік | ||
---|---|---|
Вік | Чисельність | |
0-14 | 11.019 | 7.6% |
15-64 | 93.200 | 64.7% |
>65 | 39.911 | 27.7% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Українська | 71,0% | |
Російська | 15,6% | |
Польська | 12,9% | |
Інша | 0,5% |
Євреї
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 840,3 | 776,0 | 632,6 | 486,3 | 103,6 |
Частка, % | 2,01% | 1,65% | 1,28% | 0,95% | 0,21% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Російська | 83,0% | |
Українська | 13,4% | |
Ідиш | 3,1% | |
Інша | 0,5% |
Вірмени
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 28,0 | 33,4 | 38,6 | 54,2 | 99,9 |
Частка, % | 0,07% | 0,07% | 0,07% | 0,11% | 0,21% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Вірменська | 50,4% | |
Російська | 43,2% | |
Українська | 5,8% | |
Інша | 0,6% |
Греки
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|---|---|
Чисельність, тис | 104,4 | 106,9 | 104,1 | 98,6 | 91,5 |
Частка, % | 0,25% | 0,23% | 0,21% | 0,19% | 0,19% |
Рідна мова за переписом 2001 року | ||
---|---|---|
Російська | 88,5% | |
Грецька | 6,4% | |
Українська | 4,8% | |
Інша | 0,6% |
Національний склад областей УРСР[7] (перепис 1989 року) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Білоруси | Євреї | Поляки | Молдовани / румуни |
Болгари | Греки | Угорці | |
Кримська область | 2065,829 | 26,7% | 65,6% | 2,1% | 0,7% | 0,3% | 0,3% | 0,1% | 0,1% | |
Вінницька область | 1932,629 | 91,5% | 5,9% | 0,3% | 1,4% | 0,4% | 0,2% | |||
Волинська область | 1061,181 | 94,6% | 4,4% | 0,5% | 0,1% | |||||
Дніпропетровська область | 3881,224 | 71,6% | 24,2% | 1,3% | 1,3% | 0,2% | 0,1% | |||
Донецька область | 5332,395 | 50,7% | 43,6% | 1,5% | 0,5% | 0,1% | 0,3% | 1,6% | ||
Житомирська область | 1545,433 | 84,9% | 7,9% | 0,5% | 1,4% | 4,5% | 0,1% | |||
Закарпатська область | 1252,288 | 78,4% | 4,0% | 2,4% | 12,5% | |||||
Запорізька область | 2081,778 | 63,1% | 32,0% | 0,9% | 0,7% | 0,1% | 0,2% | 1,7% | 0,1% | |
Івано-Франківська область | 1423,489 | 95,0% | 4,0% | 0,2% | 0,1% | 0,2% | 0,1% | |||
Київська область | 1939,973 | 89,3% | 8,7% | 0,6% | 0,4% | 0,3% | 0,1% | |||
Кіровоградська область | 1239,439 | 85,3% | 11,7% | 0,8% | 0,4% | 0,9% | 0,2% | |||
Луганська область | 2862,734 | 51,9% | 44,8% | 1,2% | 0,3% | 0,1% | 0,2% | 0,1% | ||
Львівська область | 2747,703 | 90,4% | 7,2% | 0,5% | 0,4% | 1,0% | ||||
Миколаївська область | 1330,634 | 75,6% | 19,4% | 1,1% | 0,9% | 0,2% | 1,3% | 0,5% | ||
Одеська область | 2642,601 | 54,6% | 27,4% | 0,8% | 2,6% | 0,2% | 5,5% | 6,3% | 0,1% | |
Полтавська область | 1753,030 | 87,9% | 10,2% | 0,5% | 0,4% | 0,2% | ||||
Рівненська область | 1169,687 | 93,3% | 4,6% | 1,4% | 0,1% | 0,3% | ||||
Сумська область | 1432,652 | 85,5% | 13,3% | 0,4% | 0,2% | 0,1% | ||||
Тернопільська область | 1168,871 | 96,8% | 2,3% | 0,1% | 0,6% | |||||
Харківська область | 3195,046 | 62,8% | 33,2% | 0,7% | 1,5% | 0,1% | ||||
Херсонська область | 1239,969 | 75,7% | 20,2% | 1,0% | 0,6% | 0,2% | 0,4% | 0,1% | ||
Хмельницька область | 1527,114 | 90,4% | 5,8% | 0,3% | 0,7% | 2,4% | ||||
Черкаська область | 1531,527 | 90,5% | 8,0% | 0,4% | 0,4% | 0,1% | ||||
Чернівецька область | 938,029 | 70,8% | 6,7% | 0,3% | 1,8% | 0,5% | 19,7% | |||
Чернігівська область | 1415,907 | 91,5% | 6,8% | 0,8% | 0,4% | |||||
Київ | 2602,754 | 72,5% | 20,9% | 1,0% | 3,9% | 0,4% | 0,1% | |||
Севастополь | 392,826 | 20,7% | 74,4% | 1,9% | 0,7% | 0,3% | ||||
Українська РСР | 51706,742 | 72,7% | 22,1% | 0,9% | 0,9% | 0,4% | 0,9% | 0,5% | 0,2% | 0,4% |
Національний склад областей УРСР[8] (перепис 1959 року) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Євреї | Білоруси | Поляки | Молдовани / румуни |
Болгари | Греки | Угорці | |
Кримська область | 1201,517 | 22,3% | 71,4% | 2,2% | 1,8% | |||||
Вінницька область | 2142,045 | 91,8% | 4,4% | 2,3% | 1,0% | |||||
Волинська область | 890,456 | 94,6% | 4,2% | |||||||
Дніпропетровська область | 2704,783 | 77,8% | 17,2% | 2,7% | 1,3% | 0,2% | ||||
Донецька область | 4262,048 | 55,6% | 37,6% | 1,0% | 1,5% | 0,3% | 2,2% | |||
Житомирська область | 1603,604 | 84,5% | 5,4% | 2,6% | 0,4% | 6,4% | ||||
Закарпатська область | 920,173 | 74,6% | 3,2% | 1,3% | 2,0% | 15,9% | ||||
Запорізька область | 1463,849 | 68,3% | 25,9% | 1,4% | 0,7% | 2,5% | ||||
Івано-Франківська область | 1094,639 | 94,8% | 3,5% | 1,0% | ||||||
Київська область | 1719,100 | 93,2% | 4,8% | 0,9% | 0,4% | |||||
Кіровоградська область | 1217,929 | 88,7% | 8,4% | 0,8% | 0,8% | 0,6% | ||||
Луганська область | 2452,172 | 57,8% | 38,7% | 0,6% | 1,1% | |||||
Львівська область | 2107,858 | 86,3% | 8,6% | 1,4% | 0,4% | 2,8% | ||||
Миколаївська область | 1013,839 | 81,2% | 13,7% | 2,0% | 1,2% | 0,6% | ||||
Одеська область | 2026,609 | 55,5% | 21,7% | 6,0% | 0,5% | 6,2% | 7,6% | |||
Полтавська область | 1631,706 | 93,4% | 5,1% | 0,8% | ||||||
Рівненська область | 926,225 | 93,4% | 4,2% | 1,2% | 0,5% | |||||
Сумська область | 1513,718 | 87,9% | 11,1% | 0,4% | ||||||
Тернопільська область | 1085,586 | 94,9% | 2,5% | 2,2% | ||||||
Харківська область | 2520,129 | 68,8% | 26,4% | 3,3% | 0,5% | |||||
Херсонська область | 824,167 | 81,1% | 15,6% | 1,3% | 0,8% | |||||
Хмельницька область | 1611,412 | 90,2% | 3,8% | 1,2% | 4,4% | |||||
Черкаська область | 1503,254 | 94,0% | 4,5% | 0,9% | ||||||
Чернівецька область | 774,121 | 66,9% | 6,6% | 5,4% | 0,8% | 19,6% | ||||
Чернігівська область | 1553,773 | 94,5% | 3,9% | 0,8% | 0,4% | |||||
Київ | 1104,334 | 60,1% | 23,0% | 13,9% | 1,2% | 0,8% | ||||
Українська РСР | 41869,046 | 76,8% | 16,9% | 2,0% | 0,7% | 0,9% | 0,8% | 0,5% | 0,3% | 0,4% |
Національний склад міст УРСР[9] (перепис 1959 року) | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Євреї | Поляки | Білоруси | Румуни / молдовани |
Інші | |
Дніпро | 661,547 | 61,5% | 27,9% | 7,6% | 0,3% | 1,7% | 0,1% | 0,9% |
Кам'янське | 194,188 | 72,0% | 22,7% | 1,7% | 0,6% | 1,9% | 0,1% | 1,0% |
Кривий Ріг | 387,579 | 74,0% | 20,5% | 2,7% | 1,5% | 1,3% | ||
Марганець | 34,422 | 76,0% | 21,4% | 0,3% | 0,3% | 1,1% | 0,9% | |
Жовті Води | 32,406 | 75,3% | 23,1% | 0,3% | 0,9% | 0,4% | ||
Нікополь | 82,992 | 66,1% | 28,4% | 2,8% | 0,2% | 1,1% | 1,4% | |
Новомосковськ | 44,243 | 84,2% | 13,6% | 0,7% | 0,2% | 0,7% | 0,6% | |
Павлоград | 45,827 | 77,7% | 19,2% | 1,7% | 0,2% | 0,6% | 0,6% | |
Донецьк | 704,821 | 40,7% | 50,6% | 3,1% | 0,2% | 2,0% | 0,3% | 3,1% (греки 1,2%) |
Горлівка | 292,616 | 47,2% | 46,7% | 0,8% | 0,3% | 2,4% | 0,8% | 1,8% |
Маріуполь | 283,570 | 45,9% | 42,3% | 1,1% | 0,3% | 1,1% | 0,3% | 9,0% (греки 7,5%) |
Краматорськ | 115,385 | 68,7% | 28,6% | 0,8% | 0,1% | 0,9% | 0,1% | 0,8% |
Єнакієво | 92,306 | 38,2% | 56,1% | 1,5% | 0,3% | 1,8% | 0,2% | 1,9% |
Бахмут | 60,626 | 64,4% | 30,8% | 3,0% | 0,2% | 1,0% | 0,2% | 0,4% |
Дебальцеве | 33,847 | 61,2% | 35,2% | 0,6% | 0,9% | 0,3% | 1,8% | |
Дружківка | 43,124 | 65,4% | 32,2% | 0,4% | 0,2% | 0,6% | 0,2% | 1,0% |
Костянтинівка | 88,723 | 55,4% | 40,7% | 1,4% | 0,3% | 0,9% | 0,2% | 1,1% |
Слов'янськ | 82,784 | 72,8% | 24,0% | 1,0% | 0,2% | 0,7% | 0,1% | 1,2% |
Торез | 91,549 | 51,7% | 44,8% | 0,3% | 0,2% | 2,2% | 0,3% | 0,5% |
Запоріжжя | 434,638 | 60,5% | 32,9% | 3,6% | 0,2% | 1,0% | 0,1% | 1,7% |
Бердянськ | 65,249 | 42,5% | 49,5% | 0,9% | 0,1% | 0,8% | 0,1% | 6,1% (болгари 4,9%) |
Мелітополь | 94,670 | 49,4% | 42,6% | 2,6% | 0,2% | 0,8% | 4,4% (болгари 2,2%) | |
Токмак | 28,575 | 80,8% | 16,1% | 1,4% | 0,3% | 1,4% | ||
Луганськ | 274,520 | 48,3% | 47,1% | 1,6% | 0,2% | 1,1% | 0,2% | 1,5% |
Алчевськ | 97,561 | 47,1% | 47,1% | 1,3% | 0,3% | 1,6% | 0,2% | 2,4% |
Перевальськ | 32,385 | 43,9% | 47,1% | 0,3% | 0,3% | 1,8% | 0,3% | 6,3% |
Полтава | 143,097 | 79,7% | 15,6% | 3,4% | 0,1% | 0,7% | 0,5% | |
Кременчук | 86,569 | 74,7% | 17,1% | 6,4% | 0,7% | 0,1% | 1,0% | |
Лубни | 29,442 | 81,0% | 16,0% | 1,7% | 0,7% | 0,6% | ||
Миргород | 24,646 | 80,9% | 15,5% | 1,2% | 0,8% | 1,6% | ||
Суми | 98,015 | 80,3% | 16,8% | 1,3% | 0,1% | 0,7% | 0,8% | |
Харків | 934,136 | 50,6% | 37,7% | 9,1% | 0,3% | 0,7% | 0,1% | 1,5% |
Вінниця | 121,854 | 60,2% | 22,1% | 13,6% | 2,0% | 0,8% | 0,1% | 1,2% |
Рівне | 59,598 | 66,7% | 26,0% | 2,3% | 1,8% | 1,6% | 1,6% | |
Луцьк | 55,663 | 76,0% | 19,0% | 1,4% | 1,0% | 1,6% | 1,0% | |
Житомир | 105,583 | 56,4% | 18,9% | 13,9% | 8,7% | 0,9% | 1,2% | |
Бердичів | 53,206 | 56,2% | 18,6% | 11,8% | 11,7% | 0,8% | 0,9% | |
Коростень | 38,041 | 62,6% | 15,3% | 17,9% | 2,1% | 1,6% | 0,5% | |
Новоград-Волинський | 27,580 | 55,4% | 23,2% | 12,0% | 7,2% | 0,7% | 1,5% | |
Івано-Франківськ | 66,456 | 66,0% | 25,4% | 3,2% | 3,0% | 0,9% | 1,5% | |
Коломия | 31,303 | 72,2% | 18,8% | 3,2% | 4,2% | 0,6% | 0,3% | 0,7% |
Ужгород | 47,396 | 50,2% | 17,3% | 3,8% | 0,4% | 0,6% | 27,7% (угорці 12,2%, словаки 12,0%) | |
Мукачеве | 46,423 | 56,9% | 15,9% | 5,8% | 0,2% | 0,4% | 20,8% (угорці 14,9%) | |
Берегове | 25,730 | 26,5% | 7,8% | 3,9% | 0,4% | 0,4% | 61,0% (угорці 55,6%) | |
Виноградів | 15,910 | 64,5% | 6,0% | 1,2% | 0,4% | 27,9% (угорці 23,4%) | ||
Рахів | 10,849 | 63,9% | 3,8% | 2,2% | 8,9% | 21,2% (угорці 19,8%) | ||
Чоп | 4,985 | 20,0% | 16,0% | 64,0% (угорці 56,0%) | ||||
Київ | 1104,334 | 60,1% | 23,0% | 13,9% | 0,8% | 1,2% | 0,1% | 0,9% |
Біла Церква | 70,633 | 71,0% | 18,6% | 7,8% | 0,1% | 1,0% | 0,1% | 1,4% |
Фастів | 30,240 | 79,5% | 15,9% | 2,6% | 1,0% | 0,7% | 0,3% | |
Кропивницький | 128,207 | 75,0% | 18,6% | 4,4% | 0,2% | 0,8% | 0,4% | 0,6% |
Львів | 410,678 | 59,4% | 28,1% | 6,1% | 3,9% | 1,2% | 0,1% | 1,2% |
Дрогобич | 42,145 | 70,1% | 22,6% | 2,4% | 2,9% | 1,0% | 0,2% | 0,8% |
Стрий | 36,180 | 67,7% | 25,4% | 1,7% | 2,2% | 1,1% | 0,3% | 1,6% |
Тернопіль | 52,245 | 77,2% | 16,9% | 1,5% | 2,9% | 1,0% | 0,5% | |
Кременець | 16,438 | 87,2% | 8,5% | 0,6% | 2,4% | 0,6% | 0,7% | |
Хмельницький | 62,473 | 57,6% | 19,4% | 10,4% | 11,2% | 0,8% | 0,6% | |
Кам'янець-Подільський | 40,299 | 72,7% | 17,6% | 5,7% | 2,5% | 0,7% | 0,8% | |
Шепетівка | 31,898 | 69,3% | 16,0% | 6,3% | 6,6% | 0,9% | 0,9% | |
Черкаси | 84,822 | 71,0% | 21,2% | 5,5% | 0,2% | 1,1% | 1,0% | |
Сміла | 44,534 | 79,1% | 15,7% | 3,6% | 0,2% | 0,9% | 0,5% | |
Умань | 44,546 | 75,1% | 17,3% | 5,4% | 0,7% | 0,7% | 0,8% | |
Ніжин | 46,211 | 82,0% | 13,6% | 2,6% | 0,2% | 0,6% | 0,2% | 0,8% |
Прилуки | 43,719 | 80,3% | 13,7% | 4,6% | 0,7% | 0,7% | ||
Чернівці | 141,940 | 41,8% | 22,2% | 25,7% | 1,6% | 0,8% | 1,8% | 6,1% |
Сімферополь | 187,623 | 19,1% | 70,8% | 5,9% | 0,5% | 1,4% | 0,2% | 2,1% |
Севастополь | 148,033 | 17,2% | 76,7% | 2,0% | 0,3% | 1,3% | 0,4% | 2,1% |
Євпаторія | 56,992 | 17,7% | 72,3% | 4,4% | 0,2% | 1,8% | 0,2% | 3,4% |
Керч | 98,769 | 14,4% | 80,9% | 1,7% | 0,2% | 1,5% | 0,3% | 1,0% |
Ялта | 43,994 | 20,3% | 67,9% | 1,8% | 0,5% | 1,9% | 0,3% | 7,3% |
Миколаїв | 226,207 | 59,7% | 30,3% | 6,8% | 0,4% | 1,0% | 0,3% | 1,5% |
Первомайськ | 44,330 | 77,2% | 15,8% | 4,7% | 0,2% | 0,7% | 0,2% | 1,2% |
Вознесенськ | 31,043 | 78,1% | 16,5% | 2,6% | 1,3% | 0,6% | 0,3% | 0,6% |
Одеса | 667,182 | 41,5% | 37,1% | 16,2% | 0,9% | 0,8% | 0,7% | 2,8% |
Ананьїв | 7,978 | 72,5% | 17,5% | 6,3% | 2,5% | 1,2% | ||
Подільськ | 27,383 | 67,9% | 20,1% | 3,3% | 0,4% | 0,7% | 4,7% | 2,9% |
Перепис населення 1939 р.
Національний склад областей УРСР[10] (перепис 1939 року) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Євреї | Поляки | Німці | Білоруси | Молдовани | Болгари | Греки | |
Вінницька область | 2344,736 | 86,1% | 4,5% | 6,0% | 2,4% | 0,1% | 0,2% | |||
Ворошиловградська область | 1841,585 | 63,3% | 32,5% | 1,1% | 0,4% | 1,0% | 0,5% | 0,1% | 0,1% | |
Дніпропетровська область | 2273,427 | 79,7% | 11,4% | 5,7% | 0,4% | 1,2% | 1,1% | |||
Житомирська область | 1690,489 | 77,8% | 5,1% | 7,4% | 6,2% | 2,2% | 0,3% | |||
Запорізька область | 1597,968 | 66,2% | 21,2% | 2,7% | 0,4% | 5,6% | 0,4% | 0,1% | 2,4% | 0,1% |
Кам'янець-Подільська область | 1739,083 | 82,9% | 3,6% | 7,0% | 5,5% | 0,1% | 0,2% | |||
Київська обл. (з м.Київ) | 3560,709 | 82,3% | 7,0% | 8,4% | 0,9% | 0,2% | 0,5% | |||
в т.ч. Київ | 846,724 | 53,2% | 16,5% | 26,5% | 1,4% | 0,3% | 1,1% | |||
Кіровоградська область | 1176,457 | 87,4% | 7,6% | 2,2% | 0,2% | 0,2% | 0,8% | 1,1% | ||
Миколаївська область | 1107,898 | 71,8% | 14,5% | 5,5% | 0,5% | 3,8% | 1,4% | 0,4% | 0,5% | |
Одеська обл. (без Буджаку) | 1642,779 | 58,7% | 16,2% | 14,2% | 0,7% | 5,6% | 0,4% | 1,6% | 1,5% | 0,2% |
Полтавська область | 2229,813 | 91,6% | 5,0% | 2,1% | 0,2% | 0,1% | 0,3% | |||
Сталінська область | 3099,810 | 59,4% | 31,3% | 2,1% | 0,3% | 1,5% | 1,0% | 0,2% | 0,1% | 3,1% |
Сумська область | 1707,233 | 87,3% | 11,0% | 1,0% | 0,1% | 0,1% | 0,2% | |||
Харківська область | 2552,696 | 71,3% | 21,5% | 5,4% | 0,4% | 0,3% | 0,3% | |||
Чернігівська область | 1782,379 | 92,1% | 4,5% | 1,8% | 0,1% | 0,3% | 0,4% | |||
Молдавська АРСР | 599,156 | 50,7% | 10,2% | 6,2% | 0,6% | 2,0% | 0,2% | 28,5% | 1,2% | |
Українська РСР | 30946,218 | 76,5% | 13,5% | 5,0% | 1,2% | 1,3% | 0,5% | 0,7% | 0,3% | 0,3% |
Перепис населення 1926 р.
українці | росіяни | євреї | німці |
поляки | молдовани | греки | болгари |
росіяни | поляки | німці |
найбільша національність | друга національність |
Національний склад округів УРСР[11] (перепис 1926 року) | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Євреї | Поляки | Німці | Молдовани | Болгари | Греки | |
Волинська округа | 690,119 | 66,8% | 2,9% | 9,5% | 12,6% | 7,3% | |||
Глухівська округа | 551,828 | 74,5% | 23,6% | 1,6% | 0,1% | ||||
Конотопська округа | 660,073 | 94,5% | 2,1% | 2,1% | 0,1% | 0,9% | |||
Коростенська округа | 520,867 | 77,1% | 1,6% | 7,8% | 7,8% | 5,0% | |||
Чернігівська округа | 534,168 | 92,7% | 3,4% | 3,3% | 0,1% | ||||
Білоцерківська округа | 860,980 | 93,1% | 0,7% | 5,1% | 0,9% | ||||
Бердичівська округа | 732,080 | 81,8% | 1,4% | 9,5% | 6,6% | 0,1% | |||
Вінницька округа | 775,170 | 84,1% | 2,9% | 10,0% | 2,5% | 0,1% | |||
Кам'янецька округа | 540,678 | 84,0% | 1,6% | 8,5% | 5,6% | 0,1% | |||
Київська округа | 1592,912 | 78,0% | 8,7% | 10,2% | 1,6% | 0,4% | |||
Могилівська округа | 521,723 | 88,6% | 1,1% | 7,6% | 2,5% | ||||
Проскурівська округа | 572,481 | 80,3% | 1,0% | 8,1% | 10,2% | ||||
Тульчинська округа | 706,190 | 89,7% | 1,6% | 6,8% | 1,6% | 0,1% | |||
Уманська округа | 892,665 | 92,0% | 0,6% | 6,4% | 0,7% | ||||
Шевченківська округа | 1137,783 | 94,8% | 0,8% | 3,9% | 0,1% | ||||
Шепетівська округа | 659,435 | 81,3% | 1,1% | 7,3% | 9,1% | 0,6% | |||
Ізюмська округа | 378,030 | 83,8% | 15,0% | 0,1% | 0,1% | 0,7% | |||
Кременчуцька округа | 791,555 | 91,5% | 3,0% | 4,8% | 0,1% | 0,3% | |||
Куп'янська округа | 425,935 | 83,7% | 15,8% | 0,1% | 0,1% | ||||
Лубенська округа | 568,585 | 96,9% | 0,9% | 1,8% | 0,1% | ||||
Ніжинська округа | 471,758 | 96,9% | 1,1% | 1,7% | 0,1% | ||||
Полтавська округа | 1089,063 | 93,7% | 3,5% | 2,1% | 0,1% | 0,2% | |||
Прилуцька округа | 509,812 | 95,7% | 0,9% | 3,0% | 0,1% | ||||
Роменська округа | 536,133 | 95,9% | 1,0% | 2,5% | 0,1% | 0,1% | |||
Сумська округа | 690,661 | 93,7% | 5,5% | 0,5% | 0,1% | ||||
Харківська округа | 1601,422 | 70,5% | 22,6% | 5,3% | 0,4% | 0,2% | |||
Зинов'євська округа | 769,999 | 82,8% | 8,9% | 4,3% | 0,2% | 0,3% | 3,0% | ||
Маріупольська округа | 414,658 | 54,9% | 18,5% | 3,3% | 0,2% | 6,3% | 0,3% | 0,3% | 15,5% |
Мелітопольська округа | 735,449 | 57,8% | 25,1% | 2,1% | 0,7% | 6,0% | 0,2% | 6,8% | 0,1% |
Миколаївська округа | 496,920 | 61,2% | 17,7% | 7,4% | 0,6% | 6,2% | 2,8% | 1,1% | |
Одеська округа | 860,760 | 41,4% | 23,3% | 19,8% | 1,3% | 8,3% | 1,9% | 2,3% | 0,4% |
Первомайська округа | 665,538 | 86,9% | 2,6% | 6,2% | 0,4% | 0,2% | 2,2% | 1,1% | |
Старобільська округа | 480,301 | 89,3% | 10,2% | 0,3% | |||||
Херсонська округа | 565,506 | 77,6% | 11,4% | 6,3% | 0,8% | 3,0% | 0,1% | ||
Молдавська АРСР | 572,114 | 48,5% | 8,5% | 8,5% | 0,8% | 1,9% | 30,1% | 1,1% | |
Дніпропетровська округа | 1291,858 | 81,9% | 9,6% | 5,6% | 0,6% | 1,0% | 0,1% | ||
Запорізька округа | 532,859 | 80,6% | 11,1% | 3,5% | 0,2% | 4,1% | |||
Криворізька округа | 564,736 | 87,9% | 5,4% | 3,8% | 0,2% | 1,8% | |||
Луганська округа | 613,718 | 51,7% | 42,8% | 1,7% | 0,3% | 1,2% | 0,2% | ||
Артемівська округа | 765,155 | 72,6% | 19,9% | 2,3% | 0,5% | 2,0% | 0,8% | 0,1% | |
Сталінська округа | 653,303 | 53,3% | 34,3% | 2,0% | 0,5% | 2,2% | 0,1% | 5,1% | |
Українська РСР | 28994,980 | 80,1% | 9,2% | 5,4% | 1,6% | 1,4% | 0,9% | 0,3% | 0,4% |
Національний склад міст УРСР (перепис 1926 року) | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Росіяни | Євреї | Поляки | Німці | Інші | ||
Житомир | 76,597 | 37,2% | 13,7% | 39,2% | 7,4% | 0,9% | 1,6% | |
Бердичів | 55,556 | 26,4% | 8,1% | 55,5% | 8,5% | 0,5% | 1,0% | |
Вінниця | 57,848 | 41,4% | 13,8% | 37,7% | 4,3% | 0,5% | 2,3% | |
Київ | 512,088 | 42,3% | 24,5% | 27,4% | 1,1% | 0,7% | 4,0% | |
Кременчук | 58,717 | 40,6% | 8,4% | 49,3% | 0,6% | 0,2% | 0,9% | |
Полтава | 91,763 | 68,5% | 8,9% | 20,1% | 0,8% | 0,4% | 1,3% | |
Харків | 415,400 | 38,6% | 37,2% | 19,5% | 1,3% | 0,5% | 2,9% | |
Кропивницький | 66,384 | 44,6% | 25,0% | 27,7% | 1,1% | 0,5% | 1,1% | |
Миколаїв | 104,724 | 29,9% | 44,6% | 20,8% | 1,7% | 1,1% | 1,9% | |
Одеса | 417,690 | 17,6% | 39,0% | 36,7% | 2,4% | 1,3% | 3,0% | |
Херсон | 58,691 | 36,0% | 36,0% | 25,3% | 0,9% | 0,4% | 1,4% | |
Дніпро | 232,336 | 36,0% | 31,6% | 26,7% | 1,8% | 0,7% | 3,2% | |
Запоріжжя | 55,533 | 47,5% | 26,1% | 20,4% | 0,9% | 3,0% | 2,1% | |
Луганськ | 71,553 | 43,5% | 43,7% | 10,0% | 0,6% | 0,5% | 1,1% | |
Донецьк | 105,242 | 26,2% | 56,6% | 10,8% | 1,3% | 0,4% | 4,8% |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Ukraine_ethnic_1897.png/300px-Ukraine_ethnic_1897.png)
українці | євреї | росіяни | поляки |
![]() |
|||||||
німці | молдовани | білоруси | чехи |
Мовний склад південно-західних губерній РІ[12] (перепис 1897 року) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українська | Російська | Єврейська | Польська | Німецька | Молдовська | Болгарська | Грецька | Татарська | |
Волинська губернія | 2989,482 | 70,1% | 3,5% | 13,2% | 6,2% | 5,7% | 0,1% | |||
Подільська губернія | 3018,299 | 80,9% | 3,3% | 12,2% | 2,3% | 0,1% | 0,9% | |||
Київська губернія | 3559,229 | 79,2% | 5,9% | 12,1% | 1,9% | 0,4% | ||||
Чернігівська губернія (півд.част.) | 1662,541 | 91,7% | 3,1% | 4,5% | 0,2% | 0,3% | ||||
Полтавська губернія | 2778,151 | 93,0% | 2,6% | 4,0% | 0,1% | 0,2% | ||||
Харківська губернія | 2492,316 | 80,6% | 17,7% | 0,5% | 0,2% | 0,4% | ||||
Катеринославська губернія | 2113,674 | 68,9% | 17,3% | 4,7% | 0,6% | 3,8% | 0,4% | 2,3% | 0,8% | |
Херсонська губернія | 2733,612 | 53,5% | 21,1% | 11,8% | 1,1% | 4,5% | 5,4% | 0,9% | 0,3% | 0,1% |
Таврійська губернія | 1447,790 | 42,2% | 27,9% | 3,8% | 0,7% | 5,4% | 0,2% | 2,9% | 1,3% | 13,6% |
Див. також
Примітки
- ↑ Чорний С. «Національний склад населення України», Київ, «Картографія», 2001
- ↑ Національності за рідними мовами
- ↑ М. С. Дністрянський ЕТНОГЕОГРАФІЯ УКРАЇНИ ст. 67 (PDF).
- ↑ Державний комітет статистики України - Населення України за місцем народження та громадянством за даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року - статистичний збірник
- ↑ Всеукраїнський перепис населення 2001 р. - Розподіл населення за національністю та рідною мовою
- ↑ М. С. Дністрянський ЕТНОГЕОГРАФІЯ УКРАЇНИ ст. 204-228 (PDF).
- ↑ Національний склад населення регіонів України у 2001 та 1989 р.
- ↑ Переписи 1959 та 1989 років. Архів оригіналу за 28 жовтня 2012. Процитовано 16 лютого 2013.
- ↑ Кабузан В.М. Украинцы в мире динамика численности и расселения. 20-е годы XVIII века - 1989 год[недоступне посилання з квітня 2019] Ин-т рос. истории РАН. М. Наука, 2006. 658 с.
- ↑ Всесоюзний перепис населення 1939 р. Розподіл міського та сільського населення областей союзних республік за національністю за статтю
- ↑ Всесоюзний перепис населення 1926 року - Національний склад населення за регіонами республік СРСР
- ↑ Первая всеобщая перепись населения Российской Империи 1897 г. Распределение населения по родному языку, губерниям и областям
Посилання
- Всеукраїнський перепис населення. Національний склад населення, громадянство
- Національний склад міст за переписом 2001 року
Література
- Особливості міжетнічної взаємодії в контексті політичних процесів на західноукраїнських землях у міжвоєнний період / М. Гон. — Рівне : Волинські обереги, 2006. — 432 с.
- Російськомовна спільнота в Україні: соціально-психологічний аналіз : монографія / за ред. В. О. Васютинського ; Нац. акад. пед. наук України, Ін-т соц. та політ. психології. — К. : Ін-т соц. та політ. психології ; Кіровоград : Імекс-ЛТД, 2012. — 335 с. : іл., табл. — ISBN 978-966-189-138-7
|
|